FAGTIDSSKRIFT FOR MILJØ, HELSE OG SAMFUNN
F
2/08 Årgang 27
Årskonferansen i Tromsø 5-6 mai s. 2
Forebygging av legionellose i dusjanlegg s. 18
Vannkvalitet og helse s. 42
Tema: Vann - et tidsskrift fra Forum for miljø og helse
Foto: Erik Aschjem
Årskonferansen i Tromsø 5-6 mai Tekst: Randi Haugen. Bilder: Randi Haugen, Arild Jensen og Kristin Tørum Forum for miljø og helse sin årlige konferanse ble for første gang avholdt i Nord-Norge! Dette var et ønske fra mange ved evaluering av fjorårets konferanse. Konferansen ble avholdt på Radisson
Etter lunsj tok vi fatt på neste hoved-
søndag og hadde litt tid til å utforske byen
SAS Hotellet i Tromsø, midt i sentrum.
tema – radon. Anne Liv Rudjord fra
før konferansestart mandag morgen.
Dagen startet med registrering og
Statens Strålevern hadde et innlegg om
Flere av deltakerne ankom Tromsø på
kaffe, spesielt tiltenkt de som måtte opp grytidlig for å rekke fram i tide. Først var der åpning av konferansen og velkommen ved leder Ann Kristin Ødegård og kommunelege i Tromsø, Trond Bratland. Han viste bilder av nordnorsk natur, men presenterte også Tromsøs største faglige utfordringer innen miljørettet helsevern; svevestøvproblematikk, radon, støy og godkjenningsarbeid i forbindelse med skoler og barnehager. Første faglige innlegg i konferansens første hovedbolk ”Nytt fra miljørettet helsevern”, var ferske og foreløpige resultater fra Helsedirektoratets gjennomgang av miljørettet helsevern feltet ved Finn Martinsen fra Helsedirektoratet. Endelig rapport med resultater fra undersøkelsen vil foreligge i juli i år. Arne Marius Fosse fra Helse- og omsorgsdepartementet sa avslutningsvis litt om oppfølging av rapporten og hva som vil skje videre. Etter en kort pause la Hans Ånstad fra Helsedirektoratet fram resultater fra en rapport om kommunelegens oppgaver og roller innen samfunnsmedisin. Arne Marius Fosse kommenterte også oppfølging av denne rapporten. Før lunsj presenterte Marius Fosse og Ragnhild Spigseth nyheter og aktuelle saker fra departementet. Det ble blant annet informert om kommende lovendringer og handlingsplaner, samt nasjonal strategi for forebygging og behandling av astma- og allergisykdommer som skulle offentliggjøres dagen etter.
2
radon i inneluft, og Bjørn Frengstad fra NGU videreførte temaet ved å snakke om radon, praktisk geologi og berggrunnskart. Etter en kort pause sa Frengstad litt om radon i vann før Karina Dølerud fra Tromsø kommune fortalte om hvordan Tromsø hadde gjennomført en radonkartlegging vinteren som hadde gått. Etter faglig gjennomføring av dag en var årsmøte for forum for miljø og helse med presentasjon av årsmelding og valg av to nye styremedlemmer. Disse var forespurt på forhånd og ble klappet enstemmig inn. Det ble også bedt om innspill fra forumets medlemmer vedrørende saker knyttet til forumets tidsskrift ”Miljø og helse”. Etter bittelitt ”fritid” var det klart for tur med Tromsøs fjellheis og felles middag ”oppe på toppen”. Alle ble etter tur fraktet med maxi-taxi fra sentrum og bort til fjellheisen. Der ble vi heist til topps mens vi kunne nyte utsikten over byen i ettermiddagssolen. Det ble også mulighet til litt frisk fjelluft og mer utsikt fra balkongen før middag. Etter litt venting ble det servert fersk kveite med grønnsaker og poteter, og senere kaffe. I ellevetiden var det på tide å ta heisen ned igjen. Alle ble ”avlevert” på Skarven og de som ønsket det fortsatte det sosiale livet der! Neste dag var alle klare for en ny dag med faglig input! Første faglige tema denne dagen var ”nytt legionellaregelverk med veileder, fokus på praktisk gjennomføring”. Første foreleser var Truls Krogh fra Folkehelseinstituttet. Han presenterte innholdet i ny veileder om forebygging av legionellasmitte. Etterpå var der Tony Dinning fra Mitco sin tur til å snakke om legionellabakterien i varmtvannsystemer. Og etter en kort pause kom Morten Robertsen fra
3
Norkjemi med innlegg om kartlegging,
for ekstra innsats ved gjennomføring
risikovurdering og ettersyn, kontroll og
av konferansen og Rune Skatt som har
vedlikehold av varmtvannanlegg.
sørget for oppdatert hjemmeside i året
Halvard Lamark, som tidligere jobbet
som har gått, dro alle hver til sitt –
i Bærum kommune, fortalte så om erfa-
forhåpentligvis med faglig påfyll og
ringer med funn av legionella ved gjen-
inspirasjon, samt nye bekjentskaper fra
nomgang av svømmehaller i Bærum.
ulike deler av landet!
Etter lunsj fortsatte Truls Krogh
Alle foredragene/ presentasjonene er
fra Folkehels eins titu t tet me d å
å finne på forumets hjemmeside (www.
belyse temaet ”Boblebad, en kilde til
fmh.no).
problemer?!” Så var det et rask skifte til siste hovedbolk med et helt annet tema; Helse i plan. Kari Marie Swensen fra Miljøverndepartementet startet denne delen med en gjennomgang av ny plandel i plan og bygningsloven og på hvilke trinn man kan komme med innspill fra helsesiden. Anne Sofie Lauritsen, arealplanlegger i Sande kommune, kom så med eksempler fra egen kommune om hvordan ivareta helsehensyn i kommuneplan og reguleringsplaner. Etter en kort avslutning og utdeling av en liten oppmerksomhet til avtroppende styremedlemmer, Karina Dølerud
Bruk Miljø & helse aktivt! For best mulig å kunne oppfylle tids-
doktorgradsavhandling. Alle dere som
skriftets flotte formål (s. 5) er vi avhen-
jobber med slike spørsmål i det daglige
• Aktuell informasjon
gige av at våre lesere sender inn stoff.
har mye å bidra med til andre, samtidig
• Forumsstoff
Med de små ressursene tidsskriftet
som hver enkelt har mye å lære av
• Presentasjon av fagmiljøer og
drives (Redaksjonen består av entusi-
andre. Ikke føl noen begrensning på
aster som gjør dette i tillegg til sin jobb.)
å skrive eller komme med tips!
har vi begrensete muligheter til å drive aktiv, oppsøkende journalistikk. Vi ønsker at også du gir ditt bidrag til å øke bredden i stoffet og gjøre
4
I hvert nummer ønsker vi å ha en blanding av blant annet: • Et tema - enten faglig eller tidsaktuelt - presentert med ulike
prosjekter
personer • Omtale av interessante saker • Reportasjer fra konferanser, seminarer og andre begivenheter • Store og små, positive og negative erfaringer
tidsskriftet mer spennende. Alt som
vinklinger
Artikler ønskes tilsendt elektronisk
er relatert til forebyggende miljø- og
• Faglige artikler
enten til Forum for miljø og helse
helsearbeid er interessant, enten det er
• Aktuell debatt
fmh@fmh.no eller til redaktøren:
fra en kommunal hverdag eller fra en
• Presentasjon av spennende
easchjem@online.no
Tema: Vann
LEDER
- et tidsskrift fra Forum for miljø og helse Miljø & helse sitt formål er å spre kunnskaper om miljøets betydning i det forebyggende og helsefremmende arbeid i samfunnet samt fremme forståelse for betydningen av dette arbeidet. Tidsskriftet skal reflektere den aktuelle debatten på området og selv være en aktiv pådriver ved å sette søkelyset på aktuelle saker. Miljø & helse skal ha en faglig høy kvalitet og være en formidlingskanal mellom myndigheter, fagmiljø, organisasjoner, næringsliv og publikum. Informasjon mellom ulike aktører på sentralt, regionalt og lokalt nivå vil være sentralt. Miljø & helse skal drive saklig og uavhengig journalistikk forankret i formålsparagrafen til Forum for miljø og helse, i Fagpressens redaktørplakat og i pressens Vær Varsom-plakat. Ansvarlig redaktør: Erik A. Aschjem Redaksjonsgruppe: Randi Haugen Hanne Herrman Svein Kvakland Ingrid Myrtveit Reidun Ottesen Lise Støver Ann Kristin Ødegaard Utgiver: Forum for miljø og helse Bydel Grorud c/o Ann Kristin Ødegaard Ammerudveien 22 0958 OSLO
Telefon: 900 99 065 E-post: fmh@fmh.no Hjemmeside: www.fmh.no Produksjon/trykk: Grafisk senter, Trondheim kommune/Trykkpartner
Vann til glede og besvær Dihydrogenmonoksyd er på mange
i ledd og rundt organer, det bidrar til
måter et farlig stoff. Det er i seg selv
å regulere kroppstemperaturen, det
luktfritt og uten smak. Det kan være
bryter ned avfallsstoffer, det bidrar i
dødelig dersom det inhaleres, det kan
kjemiske prosesser og mye annet. Nest
gi vevskader ved langvarig ekspone-
etter oksygen er vann det stoffet vi
ring, i gassform kan det gi brannskader
er mest avhengig av. Vi kan klare oss
og man finner det i kreftsvulster. I
i flere uker uten mat, men uten vann
tillegg har det evnen til å ta opp i seg
vil vi bare overleve noen få døgn.
alskens uønskede stoffer, både fysiske,
Vann har en rekke bruksområder i
kjemiske og biologiske, noe som gjør
livene våre, som bading, rengjøring,
eksponering enda farligere. I miljøet
rekreasjon, bortføring av forurensning,
finner vi dihydrogenmonoksyd som
løsemiddel med mer. Vi omgås vann
en hovedkomponent i sur nedbør,
i mange former og sammenhenger
det bidrar til jorderosjon, det fører til
hver dag. Vannets potensielle nega-
korrosjon og det kan føre til elektriske
tive helseeffekter gjennom evnen til
kortslutninger. Sjekk ut www.dhmo.
å inneholde ulike stoffer og til å spre
org for mer utfyllende informasjon.
smitte, gjør at tilsyn med vann i ulike
Det mer folkelige navnet på dihy-
varianter er viktig innen miljørettet
drogenmonoksyd er vann. Det er
helsevern. Vi har derfor viet dette
antakelig verdens viktigste kjemiske
nummeret av Miljø & helse til vann
forbindelse. Vann er en forutsetning
som tema. Ambisjonen er at du skal
for stort sett alle kjente livsformer.
få en del faktainformasjon, innsikt i
Du vet det kanskje ikke, men godt
regelverk og forvaltning samt tips og
over halvparten av kroppsvekten din
idéer til håndtering av ulike problem-
består av nettopp vann. I tillegg til å
stillinger. De områdene vi har valgt å
være den dominerende ingrediensen i
fokusere på er hygiene/bad, drikke-
alle de ulike kroppsvæskene, så inngår
vann og legionella. Vi håper du finner
vann i en rekke prosesser i kroppen.
temaet interessant og nyttig og at du
Det transporterer næring og stoffer
leser til øyet blir stort og vått!
rundt i kroppen, det er smøremiddel
Fra innholdet:
Erfaring med offentlig tilgjengelige ”hobbyboblebad” i Trondheim........ s. 11 Tilsyn ved 56 bassengbad i Sør-Rogaland ..................................................... s. 13 Nytt regelverk for forebygging av sykdom forårsaket av legionellabakterier .................................................................................... s. 14 Mattilsynets tilsyn med drikkevann i Norge .................................................s. 33 5
4 på konferanse! Vi spurte fire hyggelige mennesker om hva de synes har vært mest nyttig på konferansen ut fra hva de jobber med til daglig. Navn: Tom Hartz Nilsen
Navn: Tove Marie Hervik
Navn: Anette Solheim
Navn: Olav Solheim
Arbeidssted: Miljørettet
Arbeidssted: Prebio i
Arbeidssted: Miljørettet
Arbeidssted:
helsevern, Drammen
Steinkjer. 40-50 % stilling
helsevern, Porsgrunn
Helsevernetaten, Bergen
kommune
innen miljørettet helsevern,
kommune
kommune
Konferan-
resten laboratoriearbeid.
Det var
Det har
sen har
Synes
vært
vært
vært
konferan-
veldig
nyttig å
veldig
sen har
nyttig å
høre om
nyttig! Alt
vært
høre om
legionella,
er rele-
nyttig! Vi
legionella
og jeg er
har fokus
vant for det jeg gjør til daglig!
og radon. Det har vært
spent på om den nye
på badevann og badeplas-
spesielt nyttig å få med seg
veilederen kommer og når!
ser i tiden framover og
om endringer i regelverket
Ellers var det koselig med
etter hvert badeanlegg.
vedr. legionella.
tur på fjellet med fin utsikt
Jobber også for tiden mye med skoler som er under rehabilitering.
FMHs styre 2008/09
og sosialt samvær! Jobber til daglig også mye med luftforurensing og støy (med utgangspunkt i Forurensingsloven) og skoler/ barnehager.
Ann Kristin Ødegaard, leder
Nye medlemmer
Ingrid Myrtveit (SFT) og Henning
annkristin.odegaard@bgr.oslo.
Svein Kvakland (valgt for 2 år)
Gøthesen ( Oslo kommune, bydel
kommune.no
svein.kvakland@molde.kommune.no
Søndre Nordstrand) gikk ut av styret ved årsmøtet i mai i år.
Svein Rønsen
Halvard Lamark (vara for ett år)
svro@fredrikstad.kommune.no
halvard.lamark@ude.oslo.kommune.no
Neste års valgkomitè består av Marianne Langedal (leder) og Øystein Solevåg.
Karina Dølerud (permisjon i ett år pga. reise) karina.dolerud@tromso.kommune.no Vikar for Karina: Mona Yri mona.yri@tromso.kommune.no Kristin Tørum kristin.torum@alta.kommune.no Randi Haugen randi.haugen@gjovik.mrhv.no
Fra venstre: Randi Haugen, Ann Kristin Ødegaard, Halvard Lamark, Kristin Tørum, Karina Dølerud, Mona Yri, Svein Kvakland og Svein Rønsen.
6
Tema: Vann
Badevann Folkehelseinstituttet (fhi.no) Risikoen for å bli syk ved bading i
sjøer og vann, gjerne på sensommeren,
for å kunne gi urinveisinfeksjoner via
friluftsbad (badestrand e.l.) eller i et
og kan i slike tilfeller gi forgiftninger og
termalbad/boblebad.
svømmebasseng i Norge er normalt
hudirritasjoner. Folkehelseinstituttet har
Utkast til ”Vannkvalitetsnormer for
liten. Dette skyldes bl.a. at det er få
laget en kortfattet informasjonsbrosjyre
friluftsbad” gir veiledning for vurdering
badestrender/badeplasser som ligger
om blågrønnalger (pdf). Svømmekløe
av friluftsbad. ”Forskrift for badean-
nær utslipp av avløpsvann. Dårlig drevne
(cercarie-dermatitt) kan man få ved
legg, bassengbad og badstu m.v.” setter
renseanlegg ved bassengbad er vist å
bading i ferskvann hvor det er ande-
krav til vannkvaliteten samt driften av
kunne gi opphav til sykdomsutbrudd,
fugler. Smitte via bassengbad skyldes
bassengbad, inkludert boblebad, for å
spesielt hos personer med nedsatt
of te bakterier som Pseudomonas
hindre smitteoverføring via badevann.
immunforsvar. Dårlig drevne boblebad
aeruginosa, som kan forårsake ulike
EUs badevannsdirektiv er under revisjon,
medfører spesielt høy sykdomsrisiko.
typer infeksjoner og magebesvær, og
og dette vil sannsynligvis bli retnings-
De vanligste sykdommene forbundet
Mycobacterium marinum, som gir hudin-
givende for norske krav til friluftsbad.
med bading er øye-, øre-, nese-, hals-
feksjoner. Legionella pneumophila kan
Ytterligere faglig informasjon fra
og hudinfeksjoner, men mage-tarm-
smitte via små vannpartikler (aerosoler)
Folkehelseinstituttet finnes i rapporten
infeksjoner kan også forekomme.
fra boblebad og dusj, og gi opphav
Miljø og helse, i en egen legionellavei-
Cyanobakterier (blågrønnalger) kan
til lungebetennelse med relativt høy
leder, samt i smittevernhåndboken.
ha kraftige oppblomstringer i enkelte
dødelighet. Bakterien Klebsiella er kjent
Boblebad – hva er nytt og hva er gammelt? Av Avdelingsdirektør Truls Krogh, Folkehelseinstituttet Første januar dette året kom det en del nye formuleringer i Forskrift for badeanlegg, bassengbad og badstu m.v. Det er disse jeg her vil gå litt gjennom, og beskrive litt om hvorfor. Samtidig kommer jeg inn på en del andre forhold som bør få oppmerksomhet ved boblebadene. Alle offentlige tilgjengelige boblebad
Hvordan unngå at boblebadet blir et
typer/modeller av boblebad er utformet
skal anmeldes til kommunen, jevnfør
ynglested for disse slike bakterier?
og kan drives slik at de kan gi tilfreds-
§ 6, og offentlig tilgjengelig boblebad
§ 8 har fått et lite tillegg: Den som
stillende beskyttelse mot Legionella. For
betyr da i denne sammenhengen alle
eier og driver badeanlegg skal ha rutiner
boblebad som ikke er forhåndsvurdert,
boblebad som er tilgjengelige for andre
for renhold og desinfeksjon for å sikre at
skal den enkelte innretning vurderes
enn eierens egen familie og hans/hennes
dusjanlegg og sanitæranlegg er helse-
nærmere av kommunen i forbindelse
personlige venner og bekjente. Det nye
messig tilfredsstillende. Blant annet
med melding, jf. § 6.
er at denne meldingen skal inneholde
skal vekst og spredning av Legionella
opplysninger om boblebadets utforming
forebygges.
Endringen av § 18 er av rent praktiske grunner. Ved å få en engangsvurdering
og driftsbetingelse, herunder modell/
Og til slutt har § 18 fått et nytt annet-
ved Folkehelseinstituttet kan man spare
type, i henhold til § 18. Og det dreier
ledd: Nasjonalt folkehelseinstitutt kan
seg nesten 430 enkeltbehandlinger i
seg selvsagt om legionellabekjempelse.
gi forhåndsuttalelse om hvorvidt ulike
hver kommune av et og samme produkt
7
Tema: Vann (dersom det var ett produkt som domi-
de alle kan leve i vann, eller på flater i
kjempelse samtidig bekjemper disse
nerte salget fullstendig). I praksis blir
kontakt med vann, så fremt de får nok
andre organismene, snakk om å slå mer
innsparingen noe mindre, men innspa-
næring og ikke bekjempes med desin-
enn to fluer i ett smekk.
ring blir det. Og det kan være at denne
feksjonsmidler. Det er ikke tilstrekkelig
Legionellene er spesialister på å inva-
ordningen medfører at kompetanse til
å drepe dem eller holde dem tilbake
dere protozoer, og på å etablere seg i
slike vurderinger øker hos oss til et høyere
i et filteranlegg, de er spesialister på
biofilmer. Hvis det først har dannet seg
nivå enn den ville gjort i hver enkelt
å gjemme seg i økologiske nisjer, for
en biofilm inne i et rør, eller på en annen
kommune. Derved blir det også for landet
derfra å dukke opp når du minst venter
vegg, så vil biofilmen i seg selv beskytte
som helhet et bedre kompetansenivå.
dem. Det er ikke sikkert at du finner dem
seg mot desinfeksjonsmidler i vannet,
Hvorfor disse endringene? Det har
ved en vanlig bakterieanalyse, for da
samtidig som den har en overflate som
etter hvert kommet flere rapporter på
kan det være at de sitter trygt og godt
vil suge til seg organiske stoffer og
at badende har pådradd seg legionel-
gjemt i sin økologiske nisje, hvor de
andre stoffer den trenger til næring.
lose ved opphold i boblebad. Heldigvis
fortsatt for tilførsel av næringsstoffer,
Organismene i biofilmer lever altså et
har det foreløpig bare vært snakk om
men hvor vannutskiftingen er så liten at
beskyttet liv. Løsningen er å sørge for
pontiacfeber, den milde formen av legio-
desinfeksjonsmiddelet ikke virker fordi
rene flater på alle steder hvor vannet
nellose, uten lungebetennelse, og som
konsentrasjonen blir for lav.
kommer i kontakt med en overflate,
går over av seg selv etter noen dager
Legionellene kan gi opphav til to helt
det være seg på innsiden av rørene,
eller en uke. Til gjengjeld smitter den
forskjellige sykdomsbilder, noe som er
inne i beholdere, ja selv inne i filtrene.
ofte samtlige av dem som er til stede i
beskrevet i en annen artikkel i dette bladet.
En ren flate skal ikke kjennes sleip ut.
boblebadet når den slår til.
Boblebadene utmerker seg som mulige
Gjør den det, så er det etter all sann-
Når det gjelder dusjanleggene i
smittekilder ved at det, når boblingen
synlighet en biofilm på den overflaten.
tilknytning til svømmehaller, så har vi
pågår, like over vannflaten produseres
Og da må det hard lut til. For det første
ikke hatt så mange tilfeller av legionel-
en mengde små vanndråper, noen så små
må en slik flate kunne angripes med
lose, men vi har hatt minst ett utbrudd
et de kan passere ned gjennom munn og
et tensid for å løse opp mest mulig av
som rammet et helt fotballag med ponti-
nese til lungene. Dersom denne vann-
filmen. Så må den kunne angripes med
acfeber, og ett tilfelle hvor en eldre
dråpen inneholder legioneller, så kan
et desinfeksjonsmiddel sterkt nok til å
mann fikk legionærsykdom fra dusjan-
det oppstå en lungeinfeksjon som kan
trenge gjennom overflaten på restene
legget. Forskriften gjelder egentlig bare
utvikle seg til en lungebetennelse. Vi vet
av biofilmen, langt nok ned til å drepe
dusjanlegg i tilknytning til badeanlegg,
for lite om hvor mange bakterier som skal
restene, og helst være så effektiv at
men Helse og omsorgsdepartementet
til for å gi slik sykdom, men erfaringer fra
den får restene av biofilmen til å gå i
har uttalt at den tilnærming som helse-
utbruddet i Sarpsborg/Fredrikstad tyder
fullstendig oppløsning, og bli borte.
vesenet skal ha til andre dusjanlegg, må
på at under uheldige omstendigheter så
kunne ta utgangspunkt i de krav og
kan nødvendig smittedose være forsvin-
Hva vil vi legge vekt på?
anbefalinger som gjelder for dusjene
nende liten.
Vi vil først og fremst legge vekt på at
som omfattes av denne forskriften,
Pseudomonadene kan både gi lunge-
produsenten/leverandøren har et bevisst
men da med utgangspunkt i forskrift
betennelser og hud-/slimhinneinfek-
forhold til oppbygging og drift av ”sine”
om miljørettet helsevern.
sjoner. Mykobakteriene kan gi hudinfek-
typer vil kunne bekjempe legionella-
Vi har tre grupper bakterier som
sjoner som kan være svært vanskelig å
vekst. Så må vi selv dele hans/hennes
krever spesiell oppmerksomhet ved drift
helbrede, så fremt de ikke blir diagnos-
oppfatning av at det gjør man faktisk. Vi
av boblebad; legioneller, pseudomo-
tisert riktig. Neagleria fowleri kan ved
vil legge vekt på oppbygging av rense-
nader og mykobakterier. I tillegg har vi
at den sprutes inn (eller på annen måte
anlegget, herunder desinfeksjonssys-
en amøbe som heter Naegleria fowleri.
kommer inn) i nesehulen, kunne etablere
temet, tilgjengeligheten for å få tømt,
Fellesnevneren for disse organismene er
seg i ganen og trenge gjenom bløtvevet
renset og tørket rørledninger og andre
at de er opportunister, det vil si de kan
der opp til hjernen. Der kan den gi en
komponenter, enkelhet i drift av disse
skape sykdom når de får sjansen, selv
dødelig hjernebetennelse. Grunnen til
komponentene og enkelheten i prosedy-
om vi kanskje lever sammen med dem
at jeg nevner disse andre organismene
rene for rengjøring og spesiell desinfek-
til daglig. En annen fellesnevner er at
her, er at man ved riktig legionellabe-
sjon. Vi kommer ikke til å anerkjenne et
8
Tema: Vann system som baserer seg på en nødvendig
utstyret plasseres slik at det kan drives,
med leveransen. Vi forutsetter at even-
meget høy kompetanse hos brukeren
at alle de beskrevne komponentene er
tuelle krav som kommer som følge av
eller driveren av anlegget. Ting må kunne
med, og at den som skal være ansvarlig
vår forhåndsvurdering, vil følge med til
gjøres enkelt, ellers blir de ikke gjort,
for driften, skjønner sitt eget ansvar, og
kjøperen av boblebadet, eller eventuelt
kan kanskje være en ledetråd.
sørge for at den daglig driver kan og vil
til kjøperen av utstyret til boblebadet.
Kommunene selv må følge opp med at
gjennomføre de prosedyrer som følger
Dusjing viktig for både deg og bassengvannet Av David Koht-Norbye, Koordinator Badelandene.no Personlig hygiene handler ikke bare om det selv, men like mye om respekt for omgivelsene rundt deg, spesielt i bade- og svømmeanlegg. Dusjing før du går i bassenget handler både om personlig renslighet og signaler til andre brukere. Miljø & helse har utfordret meg til å skrive
Moderne anlegg tåler mye
Klorlukt skal ikke forekomme
om et stadig tilbakevendende tema; folk
Bade- og svømmeanlegg bygget de siste
I eldre anlegg med begrenset kapasitet
som ikke dusjer før de skal svømme og
10-15 årene har tekniske løsninger for
for rensing og uten UV, vil en kjenne
hygge seg i bade- og svømmeanlegg.
vannbehandling som takler fullt belegg i
lukten av klor. Kloret som tilsettes
Dette opptar bransjen, og det er gjort
bassengene uten at det går utover kvali-
vannet kan ikke merkes. Det er først når
mange fremstøt opp gjennom årene i
tetskravene. Kombinasjonen av filtere
dette kommer i kontakt med foruren-
anleggene for å få brukerne til dusje, og
som tar løse partikler, hår- og hudavfall
sing som sminke, hudkremer, hudrester,
når de dusjer; gjøre det skikkelig.
og bruken av UV (ultrafiolett lys) og
såpe osv. at vi får noe som heter bundet
Badelandene.no teller i dag 18 anlegg
klor, gjør at alle skal føle seg trygge
klor. Det vil si at kloret fester seg til
fra Alta i nord til Lyngdal i sør. De fleste
på bassengvannets kvalitet, forutsatt
forurensingen. Bundet klor lukter og
moderne anlegg med fokus på brukerne og
at alt fungerer.
svir på slimhinner i nese og øyne.
tilrettelagt for både svømming, lek, moro
Bassengbadeforskriften stiller ufravike-
I moderne anlegg lukter det sjelden
og opplevelser, er med i Badelandene.no.
lige krav til kvaliteten. Rent bassengvann
klor, og det skyldes ikke minst bruken av
Pirbadet i Trondheim er landets største
er ca. 10 ganger renere enn det råvannet
UV som tar knekken på kloren. Det gjelder
badeland, men det er også et svømme- og
vi har i springen, og det er nødvendig for
både den uønskete, bundne kloren som
stupeanlegg for konkurranse og mosjon.
å kunne tåle de forurensingene bade-
kan gi røde øyne, utslett på huden for noen
Hovden Badeland i Setersdal har færrest
gjestene representerer. Alle avgir vi litt
mennesker (ca. 3% er allergisk mot bunden
besøk av våre anlegg, men alle har vi det
svette, hud- og håravfall når vi tar en
klor) og lukt, og den frie kloren vi trenger
til felles at vi har fokus på service. Og da
deilig dukkert eller skal svømme et visst
for å overholde hygienekravene.
er hygiene og renhold en betingelse for
antall meter. Forskriften stiller krav til
Svært få mennesker reagerer på
at folk skal trives.
maksimum antall brukere i forhold til
riktig dosering av fri klor i vannet.
omløpshastigheten på vannet i bassenget,
Folkehelseinstituttet er veldig opptatt av
samt verdiene for pH og klor.
publikums velvære og trygghet i basseng-
Derfor planlegger vi i fremtiden en nasjonal kampanje for å få folk til å bli flinkere til å dusje når det besøker bade-
Hver tredje time anlegget er i bruk
vannet. Det finnes andre metoder enn
og svømmeanlegg. Når det er sagt, må
plikter vi å sjekke at vannkvaliteten holder
klor, men per i dag er det ingenting som
vi ile til å for å understreke at vi klarer
mål. De fleste moderne anlegg har elektro-
kan gi tilsvarende trygt vann ved riktig
å ivareta hygienekravene i bassengene
nisk måling kontinuerlig og varslingssystem
bruk av de tekniske løsningen moderne
våre selv uten at alle dusjer!
for alle typer avvik. Dette tar vi på alvor.
bade- og svømmeanlegg har.
9
Tema: Vann Mange svikter dusjingen
ungdommer som drar en langbeint
enkelte kulturer hos våre nye landsmenn
Det er langt i fra bare ungdom som
shorts på utsiden av underbuksa de kom
er nakenhet helt utenkelig i forhold til
unnlater å dusje før de skal i bassen-
i, og så dropper de hele dusjingen. En
fremmede. Det betyr ikke at de ikke
gene. Litt frekt sagt; jo eldre og blåere
annen; alle som ikke vasker seg i skrittet
er renslige, men dusjingen skjer ikke i
damene er i håret, desto mindre dusjer
og andre deler av kroppen med hår.
det åpne rom.
de! Og de bruker sjelden badehette som
Da havner det mye hud- og håravfall i
ødelegger frisyren!
bassenget. Og en del bakterier.
Vi opplever at enkelte damer til og
Svært få av våre gjester er direkte møkkete og urene når de kommer. De fleste er flinke til å ha rent badetøy, og
med går ut i garderoben etter svøm-
Vi er renslig!
erfaringene våre viser at selv med fullt
meturen for å legge på nytt lag med
Dette høres forferdelig ut. Heldigvis
belegg i anlegget holder bassengvannet
sminke. Og sminke er det verste driftsle-
er det ikke så ille, men det gir dårlige
kvalitetskravene. På vegne av bransjen
derne i bade- og svømmeanlegg vet om.
signaler til andre gjester og omgivelsene
tillater jeg meg å si at problemet med
Sminke, diverse kremer og såperester
når brukerne hopper i vannet uten å
folk som ikke dusjer, mest av alt signa-
forurenser bassengvannet mer enn noe
dusje.
liserer mangel på personlig hygiene og
annet. Faktisk er det verre enn at folk ikke dusjer i det hele tatt.
I dagens samfunn er egentlig for mye dusjing nesten et større problem enn
respekt for andre brukere av bade- og svømmeanlegg.
Små barn er flinke til å dusje, og
at folk ikke dusjer! Ungdom kan dusje
Vi har alle et ansvar for å gjøre noe
vi hører stadig: Skal ikke du dusje
3-4 ganger daglig, og det er en utfor-
med slike holdninger. Lett er det ikke,
da, bestemor, eller mor for den saks
dring for huden. Mange er så renslige
men vi kan ikke gi oss. Derfor vil vi
skyld.
at det går utover motstandskraften,
fortsette å skilte med ”Dusj før du går i
hevdes det.
bassenget” og kjøre kampanjer. Trøsten
Menn er faktisk gjennomgående flinkere til å dusje, men når det er
Utfordringene er mange for både
får være at moderne bade- og svøm-
sagt, så slurver de ofte med å fjerne
foreldre og den oppvoksende slekt.
meanlegg er dimensjonert for å rense
all såpe og sjampo før de går inne i
I skolen slurves det ofte med dusjing
bassengvannet på en tilfredsstillende
badeanlegget.
etter gymtimene. Sjenerte barn og unge
måte. Men det forteller vi selvsagt ikke
liker ikke å vise seg naken for andre. I
til de som slurver med dusjingen!
En av u t fo rd rin g e n e våre e r
Kursplan for bade- og svømmeanlegg Landslaget for park-, idretts- og
• Renhold
få kunnskap om risikovurderinger, alarm-
friluftsanlegg har i samarbeid med
• Vannbehandling
rutiner og sikkerhet for badegjestene.
Fagforbundet utarbeidet en ny kurs-
• Klima og ventilasjon
plan for bade- og svømmeanlegg.
• Service og personaladministrasjon
deltakerne kunnskap om ulike rense-
Kursserien retter seg mot ansatte i bade-
• Livredning og bredskap
metoder, systemer og komponenter
og svømmeanlegg, ledelse, forvaltere
• Internkontroll, HMS og FDV
som brukes i vannbehandlingen, og
og eiere, rådgivere og planleggere og
Kurset om vannbehandling skal gi
hvordan disse brukes ved avvik fra
kontrollinstanser for driften av bade- og
Gjennom kursene ønsker man å gi delta-
kravene til vannkvalitet. Dette kurset
svømmeanlegg.
kerne kjennskap til lover og forskrifter
kan være nyttig for kommunale tilsyns-
som gjelder det aktuelle faget og driften
myndigheter som fører tilsyn etter
Kursrekken består av en fagdag i tillegg
av bade- og svømmeanlegg. Deltakerne
bassengbadforskriften.
til seks ulike 2 dagers kurs. Tema på 2
lærer om fagenes betydning for å levere
dagers kursene er:
kvalitetstjenester til brukerne og vil bl.a.
10
Les mer om kurset på www.parkogidrett.no.
Tema: Vann
Erfaring med offentlig tilgjengelige ”hobbyboblebad” i Trondheim Av Steinar Grønnesby, Jon A. Jenssen og Svein Gismervik, Miljøenheten Trondheim kommune Det er i bruk et ukjent, men sterkt økende antall offentlige tilgjengelige boblebad, som egentlig er beregnet for privat bruk. De aller fleste av disse boblebadene oppfyller hverken bassengforskriften (1) eller kap 13 i ”Forebygging av Legionallasmitte-veiledning” (2) som kom 1. januar 2008. I kapittel 13 presiseres det at ”Offentlig tilgjengelige boblebad er regnet som høyrisikoanlegg mht. spredning av Legionella. Boblebad kan, hvis de er feil konstruert og driftes feil, medføre en betydelig helserisiko for brukerne. Det er også dokumentert Pseudomonasinfeksjoner på personer som har badet i private boblebad (3) og slike infeksjoner kan være tegn på sviktende hygienerutiner i badet. I løpet av de siste årene er Trondheim
renne, sirkulasjon på minst 2 m3 pr.
offentlig tilgjengelige boblebad som
kommune ved Miljøenheten blitt kjent
person pr. time og minst 250 liter
gjennomfører nød-løsningen.
med at det finnes flere offentlig tilgjen-
vannvolum pr. badende.”
I november 2007 fikk Miljøenheten
gelige boblebad i drift i Trondheim som
• Bruk av klor som desinfeksjons-
melding om hudinfeksjon på personer
ikke tilfredsstiller gjeldende forskrifter.
middel er det eneste som er
som hadde badet i et utendørs boblebad.
En rekke boblebad i Trondheim som
godkjent av Folkehelseinstituttet.
Miljøenheten var på befaring for å se på
er offentlig tilgjengelig, er egentlig
Enkelte utstyrsleverandører fore-
boblebadet og få innblikk i de daglige
beregnet på privat bruk. I forhold
slår bruk av ozon, men dette er
rutinene knyttet til driften av dette.
til bassengforskriften har de vesent-
ikke godkjent som desinfeksjons-
Boblebadet hadde da, ifølge driverne,
lige mangler for å kunne godkjennes
middel alene, kun i kombinasjon
vært stengt ca en uke og det hadde kun
som offentlig tilgjengelig anlegg.
med klor.
vært i drift i ca to uker. Badet manglet
Renseanleggene er ikke effektive
• Det skal finnes måleinnretning for
sandfilter, utjevningsmuligheter, avløpet
nok, det mangler overløpsrenne og
å registrere sirkulasjonsmengden.
var et punktavsug (”skimmer”) og det
utjevningstank og driftsrutiner er mangelfulle.
var ikke etablert hygienisk forsvarlige For å sikre helsemessige og hygi-
driftsrutiner. Innsiden av boblebadet
I 2006 var Miljøenheten i kontakt
eniske forhold kan de t i følge
hadde, i følge leverandøren, bakte-
med Folkehelseinstituttet og Sosial- og
Folkehelseinstituttet, som en nødløs-
riehemmende overflate. Med og uten
helsedirektoratet om offentlig tilgjen-
ning for en kortere periode, tillates drift
badende var nivåforskjellen mellom
gelige boblebad. Det ble presisert at
under forutsetning av at vannet sjokk-
høyeste og laveste vannstand ca 10-15 cm
boblebad skal følge forskriften for
kloreres hver kveld etter bruk (minimum
hvor det vil kunne legge seg ”skitrand”
bassengbad. I følge Forskrift for bade-
20 mg/l fritt klor). Det sjokk-klorede
som vil være grobunn for bakterier.
anlegg, bassengbad og badstu m.v (1)
vannet må sirkuleres gjennom alle rør-
Eier ble meddelt at før boblebadet
skal boblebad ha blant annet følgende
og pumpesystemer i minst 30 minutter,
kunne tas i bruk, måtte boblebadet
driftsbestemmelser:
og skiftes ut med nytt vann med en
meldes til kommunen jf. ”Forskrift for
tilstrekkelig klortilsetning hver morgen
badeanlegg, bassengbad og badstu
før bruk. I en overgangsperiode har
m.v.” §6 (1). Meldingen måtte bla inne-
ringssystem med kontinuerlig klor-
Trondheim Kommune ved Miljøenheten
holde plantegninger og funksjonsbe-
tilførsel, utjevningstank, overløps-
gitt dispensasjon fra forskriften til
skrivelser av badet samt driftsinstruks.
• ”Det skal være automatisk dose-
11
Tema: Vann Merknaden til §6 i forskriften beskriver
som dokumenterer at boblebadet
ellers hva meldingen skal inneholde.
Eier ble gjort oppmerksom på dette, og
oppfyller alle krav til boblebad. Hvis
Det kom ingen melding om ny drift
om at det i følge §18 Forskrift for bade-
boblebadet ikke oppfyller kravene på
av boblebadet. Miljøenheten tok ny
anlegg (1) er mulig å be om en forhånds-
alle punkter, må eierne be leverandør
kontakt med eierne i januar 2008, dvs
uttalelse fra Folkehelseinstituttet om
av boblebadet oversende forhånds-
etter at ny veiledning om forebyg-
hvorvidt deres type/modell av boblebad
uttalelse fra Folkehelseinstituttet om
ging av Legionellasmitte (2) var trådt
var utformet og kunne drives slik at
hvorvidt deres type/modell av boblebad
i kraft. I følge veiledningens kapittel
boblebadet kunne gi tilfredsstillende
er utformet og kan drives slik at det
13.1 bør følgende retningslinjer følges
beskyttelse mot Legionella.
kan gi tilfredsstillende beskyttelse
for boblebad:
Det ble nå bedt om møte med
mot Legionella. Deretter må eierne gi
Miljøenheten for å diskutere om hva
melding til Miljøeneheten om drift av
som måtte til for at boblebadet kunne
boblebadet og vedlegge forhåndsut-
samme type som brukes i svømme-
godkjennes teknisk. Bl.a. var det aktuelt
talelsen fra Folkehelseinstituttet. Hvis
basseng, og dette må tilbakespyles
å sette inn sandfilter og etablere
ikke dette skjer innen rimelig tid, vil
daglig.
nødvendige driftsrutiner og internkon-
boblebadet bli stengt.
• Boblebad må ha sandfilter av
• Minst halvparten av vannet i
troll for boblebadet. De ønsket å få rede
boblebadet bør byttes ut daglig.
på om de virkelig trengte å etablere
Litteratur
• Gjennomstrømningstiden (tiden
utjevningsmulighet som boblebadet
1. FOR 1996-06-13 nr 592: Forskrift
det tar for hele vannvolumet å
skal ha i følge §14 i bassengforskriften
for badeanlegg, bassengbad og
strømme gjennom filteret og
(1). Miljøenheten tok kontakt med
badstu m.v. (www.lovdata.no/cgi-
tilbake i bassenget) bør ikke være
Folkehelseinstituttet og fikk bekreftet at
wift/ldles?doc=/sf/sf/sf-19960613-
over seks minutter.
boblebad skal følge bassengforskriften
• Papir- eller polyesterfiltre bør ikke
mht utjevningsmulighet og avløpsrenne
0592.html) 2. Forebygging av legionellasmitte –
(§12). Avløpsrennen skal ha tilstrek-
en veiledning kapittel 13 (www.fhi.
• Vannet må behandles automatisk
kelig volum til å ta opp den største
no/dav/7e813426a1.pdf)
og kontinuerlig med et oksyde-
momentbelastningen i bassenget, og
3. Boblebad og pseudomonasinfek-
rende biocid, og dette bør tilføres
sikre at vann aldri renner tilbake til
sjon – et lokalt utbrudd, Kirsti
i forkant av filteret. Desinfeksjons-
bassenget fra rennen. Avløpsrennen
Malterud, Tidsskr Nor Lægeforen
og filtersystemet må være i
skal være minst 2/3 av omkretsen rundt
nr. 13–14, 2007; 127: 1779–8.
døgnkontinuerlig drift. Manuell
bassenget ved annen utforming. Ut fra
dosering må bare forekomme i
dette ba Miljøenheten eierne utarbeide
nødstilfeller.
plantegninger og funksjonsbeskrivelser
benyttes.
• Benyttes klor, bør konsentrasjonen
for å bygge om boblebadet, og eierne
av fritt klor være 3-5 mg/l i vannet.
ble oppfordret å be Folkehelseinstituttet
• Konsentrasjonen av tilgjengelig
vurdere ombyggingen.
desinfeksjonsmiddel og pH-verdi
Miljøenheten har, som en nødløsning,
bør måles før bruk, og annenhver
for en kortere periode tillatt drift av
time mens badet er i bruk, even-
noen boblebad under forutsetning av
tuelt kan dette måles av et auto-
at vannet sjokk-kloreres hver kveld etter
matisk system, som i tilfelle må
bruk (minimum 20 mg/l fritt klor). I og
kalibreres jevnlig.
med at den nye veilederen (2) presiserer
• Det bør tas kimtallprøve av vannet
at ”Offentlige tilgjengelige boblebad er
i boblebadet en gang per måned.
regnet som høyrisikoanlegg mht. spred-
Kimtallprøve ved 36°C skal vise
ning av Legionella”, har Miljøenheten
mindre enn 10 kim/ml. Det skal
varslet at midlertidig tillatelse til drift
ikke påvises Pseudomonas aerugi-
trekkes tilbake. Eierne er bedt om å
nosa i en 100 ml prøve.
sende melding om drift av boblebad
12
Annonsér i Stillingsannonser Salg av produkter, tjenester mm. Kunngjøringer Send e-post til fmh@fmh.no for annonser i tidsskriftet
Tema: Vann
Tilsyn ved 56 bassengbad i SørRogaland Til sammen 56 bassengbad og badeanlegg i 17 kommuner i Sør-Rogaland ble gjennomgått etter forskrift om bassengbad, badeanlegg og badstu i løpet av 2005-06. Dette var et prosjekt i regi av avdeling miljørettet helsevern og skjenkekontroll ved Brannvesenet Sør-Rogaland IKS. Det ble til sammen registrert 128 avvik og 94 merknader. Ni anlegg hadde ingen avvik.
Gjennomføring Prosjektet ble gjennomført i flere faser: 1. Innledende fase
legionella-bakterier.
Ti avvik skyldes at vannkvaliteten
6. Oppfølging av tilsyn
ikke er tilfredsstillende. For alle avvik
Bassengbadene med avvik ble fulgt
var det for høyt innhold av bundet klor
Kommunelegene/helsesjefene ble
opp gjennom vedtak med pålegg
i badevannet. De fleste av disse anlegg
informert om prosjektet, og det
om retting.
har hatt tilsyn tidligere og fått avvik eller
ble laget en prosjektbeskrivelse
7. Rapportering
med tidsplan for gjennomføring. 2. Oversikt over anlegg
merknader om de samme forhold.
Kommunelegen/helsesjefen i
Ni avvik skyldes manglende instru-
kommunen og anleggsansvarlig
ment for å måle sirkulasjonsmengden,
Det gikk mye tid til å registrere
fikk en rapport fra tilsynet. I tillegg
mens seks avvik skyldes manglende
og oppdatere informasjonen om
ble det utarbeidet en felles rapport
utjevningsmuligheter.
anleggene i området. Det er til
for hele prosjektet.
sammen 63 anlegg i de 17 kommu-
Når det gjelder merknader, ble det registrert 94 merknader fordelt på
nene i Sør-Rogaland. Av disse var
Resultater
34 av anleggene. Eksempler på dette
noen ute av drift eller under oppus-
Det ble registrert 128 avvik fordelt på
var manglende rutiner i IK-systemet,
sing, noen var ikke kjent før senere,
47 av anleggene. Ni anlegg hadde ingen
manglende rutiner for kalibrering av
og enkelte ble ikke prioritert.
avvik.
måleutstyr, manglende rutiner for å
Den største andelen avvik (38) skyldes
hindre spredning av legionella-bakte-
Ansvar for tilsyn med de ulike
mangler i IK-systemet og manglende
rier, mangler ved sikkerhetsutstyret,
bassengbadene ble fordelt på
skriftliggjøring av rutiner, for eksempel
manglende instruks til publikum, mangler
miljøhygienikerne i avdelingen. For
beskrivelse av ansvarsforhold, opplæ-
ved prøvetaking og måleutstyr, og
å sikre lik saksbehandling av alle
ring av badevakter og oppsikt med
manglende vedlikehold og renhold.
anlegg, utarbeidet avdelingen et
personsikkerheten.
3. Felles registreringsskjema
rapporteringsskjema for tilsynene. 4. Fastsetting av tilsynsprogram og informasjon til anleggene
Den nest største andelen avvik (31)
Mangler ved regelverket
fordeler seg på forskjellige vedlikeholds-
Etter at forskrift for badeanlegg,
messige sider av anleggene.
bassengbad og badstu m.v. trådte i kraft
Den tredje største andelen avvik (20)
1. august 1996, er det ikke gjort endring i
tilsynene, og anleggsansvarlige ble
skyldes manglende rutiner for å hindre
forskriften. Prosjektet viste at det er svak-
kontaktet for å avtale tidspunkt og
spredning av legionella fra dusjanlegg.
heter ved regelverket, og det bør vurderes
informere om hva tilsynet innebar.
Ved enkelte anlegg er dette i stedet
om forskriften skal oppdateres.
vurdert som en merknad.
• Kalibrering av måleutstyr
Det ble satt opp et program for
5. Gjennomføring av tilsyn
Fjorten avvik skyldes manglende
Alle anlegg har måleutstyr for
tilsyn. Fokus ble satt spesielt
prøvetakingsfrekvens. Flere små anlegg
egenkontroll av badevannet jf. §
på internkontrollsystemet
tar bare prøver om morgenen, men
17, men utstyret er av varierende
(IK-systemet), teknisk anlegg,
ingen utover dagen. Dette er registrert
kvalitet, og de fleste anleggene
vannkvalitet og rutiner for å
som avvik, da prøven må tas etter at
har ikke rutiner for kontroll og
hindre oppvekst og spredning av
anlegget har vært i bruk.
kalibrering av utstyret.
Det ble brukt ca 2 timer på hvert
13
Tema: Vann • Antall vakter
belastningen i bassenget og sikre
til hvor ofte kullet skal skiftes ut.
I § 9 er det krav til driftsrutiner
at vann aldri kan renne tilbake til
for tilfredsstillende oppsikt med
bassenget fra rennene. Merknaden
I merknader til § 11 stilles det krav
personsikkerheten, men det er ikke
til forskriften bør beskrive nærmere
til sirkulasjonsmengde i forhold til
krav til hvor mange badevakter
hvilke overløp som tilfredsstiller
antall badende. Flere anlegg har
det skal være i forhold til antall
kravene i forskriften.
ikke målere som måler vannfor-
badende. Unntatt fra dette er
• Krav til kvaliteten på filtersand
• Krav til vannmåler
bruket til anlegget (utenom dusjer
skolebading, hvor opplæringsloven
Det er ingen krav til kvaliteten
o.l.). Når anlegget ikke vet hvor
har krav om at det skal være minst
på filtersand der sand brukes
mye vann som forbrukes totalt, kan
en vakt/lærer pr. 15 badende. Selv
som rensemedium, og det er ofte
de heller ikke følge dette kravet
om det ikke kan settes eksakt tall
vanskelig å komme til filtertankene
nøyaktig. Forskriften bør ha krav
på antall vakter, bør det være et
for kontroll av sanden. Vi har f.eks.
til at anleggene har instrumenter
krav i forskriften om at det enkelte
sett anlegg som har hatt den samme
som måler vannforbruket som
anlegg gjør en risikoanalyse både
sanden i 15 år uten at den er skiftet.
brukes i sirkulasjonssystemet.
av sikkerheten for de badende,
Forskriften bør stille krav til hvilken
og hvor mange vakter anlegget
sandkvalitet anlegget kan bruke, og
Oppfølging
vurderer at det er behov for.
hvor ofte sanden skal byttes ut.
Avvikene og merknadene ble rappor-
• Krav til aktivt karbonfilter
tert for hvert anlegg, og fulgt opp i
I merknadene til § 12 heter det at:
Det er ingen krav til kvali-
kommunene. Avdelingen ser imidlertid
”Det finnes flere utforminger av
teten på kull i et karbonfilter.
behovet for en jevnlig gjennomgang av
overløpsrenner som tilfredsstiller
Problemstillingen er her hvor
bassengbad, og kommer til å ha oppføl-
bestemmelsens krav om overløps-
lenge kullet er aktiv før det må
gende tilsyn i nær framtid. Vi ser det som
renner.” De såkalte skvalperennene
skiftes ut. Ved de anlegg som har
nødvendig å ha en slik gjennomgang
tilfredsstiller ikke dette kravet da de
karbonfilter er det ulik praksis for
omtrent hvert tredje år.
ikke har god nok skimmereffekt, og
rengjøring og utskifting av kullet.
Kopi av rapporten kan fås ved henven-
fordi de fleste slike renner ikke er
Forskriften bør stille krav til kvali-
delse til geir.tore.aamdal@brannsr.no
utformet til å ta den største moment-
teten på kullet i et karbonfilter, og
• Krav til overløp
Nytt regelverk for forebygging av sykdom forårsaket av legionellabakterier Av avdelingsdirektør Truls Krogh, Folkehelseinstituttet Etter det første kjente utbruddet av legionærsykdom i Norge, Stavanger 2001, ble det vedtatt at kjøletårn fikk meldeplikt etter Forskrift om miljørettet helsevern, det ble innført varslingsplikt ved mistanke om legionellose gjennom MSIS og det ble utarbeidet en veiledning fra Folkehelseinstituttet: Smittevern 8, Veileder for forebygging og kontroll av legionellasmitte fra VVS-anlegg.
først vedtatt en hasteforskrift 27. mai
korte tiden som medgikk til å formulere
Etter det andre store utbruddet av legio-
samme år, som så ble endret allerede 12.
hasteforskriften. Høsten 2005 ble det
nærsykdom, i Fredrikstad/Sarpsborg-
juni fordi det kom inn en del synspunkter
nedsatt en arbeidsgruppe som fikk i
området i midten av mai 2005, ble det
som ikke var tilstrekkelig vurdert i den
oppgave å foreta en helhetlig gjennom-
14
Tema: Vann gang av regelverket, tilsynsordningen
ble 19 syke, hvorav 3 døde.
Diagnosen er vanskelig å stille, og det
med videre. Arbeidsgruppen besto av
En gjennomgang av tidligere sykdoms-
kreves vanligvis at bakteriene må påvises.
representanter fra Helse- og omsorgs-
utbrudd med uforklarlig årsak viste at
Infeksjon med Legionella pneumophila
departementet, Helsetilsynet, Sosial- og
det er sannsynlig at et utbrudd i 1947
serotype 1 kan påvises ved urintest,
helsedirektoratet, Sarpsborg kommune
var et utbrudd av legionærsykdom.
mens det for øvrige legionellainfek-
og Folkehelseinstituttet. Arbeidet resul-
I 1968 var det et utbrudd av influ-
sjoner må fås materiale fra pasientens
terte i at HOD våren 2007 sendte ut til
ensaliknende sykdom i byen Pontiac
lunger. Legionærsyke personer har lite
høring forslag til forskriftsbestemmelser
i delstaten Michigan, og sykdommen
oppspytt, og det kan by på problemer
som skulle erstatte den midlertidige
ved dette utbruddet fikk navnet
å få tak i riktig prøve. Legionærsykdom
forskriften, samt forslag til lovendring
pontiacfeber.
som forekommer utenom et konstatert
for å kunne hjemlet ett av forslagene
Gjennomgang av bakterieisolater
utbrudd, vil derfor ofte passere uten
fra arbeidsgruppen. Parallelt med dette
viste at bakterien var isolert allerede
nærmere diagnose enn lungebeten-
arbeidet ble det utarbeidet et nytt forslag
i 1943, uten at den den gangen var
nelse. I områder hvor man har gått
til veiledning fra Folkehelseinstituttet.
typebestemt og navngitt.
spesielt til verks for å påvise sporadiske
Den nye veiledningen blir mer omfat-
tilfeller av legionærsykdom, har man
tende enn den velkjente Smittevern 8
Litt om sykdommene
derfor funnet mer enn fem ganger flere
som nå er trukket tilbake.
Legionellabakterier kan altså gi to
tilfeller enn landsgjennomsnittet tilsier.
Men først en oppfriskning av hva
forskjellige sykdomsbilder, legionær-
Disse undersøkelsene tyder også på at
vi egentlig snakker om. Og for den
sykdom og pontiacfeber, som begge
den hyppigste årsaken til legionær-
som måtte være i tvil: Dersom en våt
omfattes av begrepet legionellose.
sykdom er smitte gjennom egen dusj i
overflate kjennes sleip ut, så er det
Legionærsykdom er en alvorlig lunge-
hjemmet. Amerikanske undersøkelser
mest sannsynlig en biofilm der, og har
betennelse med 10-20% dødelighet.
som estimerer at de har en årlig fore-
biofilmen riktig temperatur, så er det
Attakkraten er forholdsvis lav, det regnes
komst av legionærsykdom på mellom
stor sannsynlighet for at det enten er
vanligvis med at kun 5% av de ekspo-
8.000 og 18.000, konkluderer med at
eller kommer legioneller der.
nerte utvikler sykdom, men ved lave
ca 23% av tilfellene skyldes smitte i
smittedoser er attakkraten antakelig
sykehus/sykehjem, 10-20% av tilfellene
Historie
mye lavere enn det. Unge personer med
skyldes utbrudd og at resten er spora-
Legionærsykdommen fikk sitt navn etter
godt immunforsvar er lite utsatte for å
diske tilfeller. Samtidig sier de at kun
at The American Legion 21.-24. juni
få legionærsykdom. Inkubasjonstiden er
2-10% av tilfellene meldes.
1976 hadde hatt kongress med 4.400
som regel mellom 2 og 10 døgn, derfor
Pontiacfeber kjennes bare fra utbrudd.
deltakere på Bellevue-Stratford Hotel
kan ofte selve smittesituasjonen være
Dets skyldes sikkert sykdommens forløp.
i Philadelphia i staten Pennsylvania,
over før ubruddet oppdages. Følgende
Pontiacfeber minner om en lettere, influ-
og hvor det viste seg i etterkant at 221
kriterier regnes for å øke sjansen for å
ensaliknende sykdom uten lungebeten-
personer ble alvorlig syke med lunge-
utvikle legionærsykdom etter en ekspo-
nelse med en inkubasjonstid regnet i timer,
betennelse, og 34 av dem døde. Det ble
nering for legionellabakterier:
og ikke døgn, og som ubehandlet går over
igangsatt et intenst arbeid for å avdekke
Alder over 55 år (og menn er mer
av seg selv i løpet av 2-5 dager. Til forskjell
sykdomsårsaken, og 18. januar 1977 ble
utsatte enn kvinner), kronisk lunge-
fra legionærsykdommen har den en høy
det isolert en bakterie som fikk navnet
sykdom, immunsupprimering, røyking
attakkrate, det vil si at nesten alle som
Legionella pneumophila. Hvordan denne
og alkoholisme, samt nedsatt immun-
utsettes for eksponeringen, blir syke, og
ble spredd på hotellet, ble aldri 100%
forsvar av eventuelle andre grunner.
den skiller ikke mellom unge og gamle, folk
oppklart, men det viste seg at den ble
Smitten skjer ved innpusting av aero-
med godt eller dårlig immunforsvar, alle
funnet i hotellets kjøletårn for luftkon-
solpartikler (ørsmå dråper som svever i
har like stor sjanse for å bli angrepet.
disjoneringen uten at dette ble tatt som
luften) som inneholde legioneller, eller
Det er et ubesvart spørsmål hvorfor
bevis på at smittekilden var funnet.
ved aspirasjon (at vann eller vanndråper
ikke alle legionærsykdomstilfeller starter
Samme hotell hadde hatt et liknende
kommer ned i luftrøret ved feilsvelging).
med pontiacfeber siden pontiacfeber
utbrudd i 1974 under et arrangement
Det er aldri påvist person-til-person-
rammer alle og har betydelig kortere
Odd Fellow hadde der, og den gangen
smitte.
inkubasjonstid.
15
Tema: Vann Nytt regelverk
luftskrubbere som opereres med sjøvann
sjonsorganet for kjøletårn, luftskrubbere
Nye forskrifter trådde i kraft 1. januar
eller med væske med svært lav eller
og boblebad. Dette punktet krever en
2008. Forskrift om miljørettet helsevern
svært høy pH-verdi.
lovendring, og en slik ordning er derfor
fikk et nytt kapittel 3a – Krav om å hindre
Ved utbrudd av legionellose, eller
ennå ikke vedtatt. Inspeksjonsorganet
spredning av Legionella via aerosol.
ved mistanke om slikt utbrudd, skal det
skal etter planen vurdere innretnin-
Forskrift om badeanlegg, bassengbad
foretas mikrobiologisk prøvetakning av
gens og virksomhetens system for helse-
og badstu m.v. fikk endringer om melde-
alle innretninger som kan ha forårsaket
messig tilfredsstilende drift, og utstede
plikt, dusjanlegg og boblebad.
smitten, før rengjøring og desinfek-
inspeksjonsrapport eller sertifikat som
Forskriften om miljørettet helsevern,
sjon av innretningen. Prøvene må tas
virksomheten sender til kommunen
kap. 3a, gjelder alle virksomheter og
på en slik måte at det kan foretas en
sammen med meldingen. Kommunen
eiendommer som direkte eller indi-
genetisk sammenlikning med eventu-
vil fortsatt ha det overordnede tilsyns-
rekte kan spre legioneller via aerosol
elle bakterieisolater fra pasientprøver.
ansvaret og myndighet til å gi eventu-
til omgivelsene. Indirekte spredning
Omkostningene skal dekkes av virksom-
elle pålegg som retting, stansing m.v.
kan for eksempel foregå gjennom en
heten, og det er forbundet med mulig
Norsk Akkreditering vil kunne stå for
fontene i et vassdrag like nedstrøms
straffeansvar etter kommunehelsetje-
akkrediteringen av inspeksjonsorga-
et utslipp som kan inneholde bety-
nesteloven § 4a-11 og forskriftens § 17
nene. Departementet arbeidet med et
delige mengder legionellabakterier.
å ikke etterkomme dette kravet.
lovendringsforslag som er planlagt lagt
Eksempler på innretninger som omfattes
Bassengbadforskriften har i § 6 fått
fram for Stortinget høsten 2008. Med
er blant annet kjøletårn, luftskrubbere,
innarbeidet et krav om meldeplikt til
bakgrunn i formuleringene i forskrift-
vaskeanlegg, klimaanlegg med luftfuk-
kommunen for boblebad, og at melde-
sendringene i januar 2008 er det bare
ting, innendørs befuktingsanlegg og
plikten skal inneholde opplysninger
kjøletårn og luftskrubbere som er aktu-
fontener. Innretninger i private hjem er
om boblebadets utforming og drift
elle for denne ordningen.
ikke omfattet dersom ikke omgivelsene
med hensyn til å forhindre vekst og
berøres, med en presisering at felles
spredning av legionellabakterier. Etter
Veiledningen
varmtvannssystemer for flere husstander
§ 8 skal også dusjanlegg og sanitæran-
Ve i l e d n i n g e n s o m h a r t i t t e l e n
omfattes, mens varmtvannssystem for
legg ha rutiner for renhold og desinfek-
”Forebygging av legionellasmitte – en
enkelthusholdning ikke omfattes. Dette
sjon som sikrer at de er helsemessig
veiledning” har 13 kapitler, hvorav de
er i tråd med resten av forskriften, som
tilfredsstillende, spesielt med hensyn til
5 første inneholder en del generelle
ikke bestemmer hvordan hver enkelt
legionellabakterier. Formelt sett gjelder
opplysninger som gjelder uavhengig
av oss skal ha det innenfor hjemmets
denne paragrafen bare for dusjanlegg
av hvilken type innretning det er snakk
fire vegger.
knyttet til et badeanlegg, men depar-
om. Det starter med en beskrivelse av
Forskriften krever at de forskjellige
tementet sier at den også kan sies å
legionellabakterier og legionellose.
innretningen underlegges en risiko-
gjelde liknende krav til dusjanlegg i
Legionellene trives ”overalt”, det vil si
vurdering som både fastlegger hvilken
idrettshaller o.a. med henvisning til
at vi kan ikke regne med å bekjempe
risikogruppe innretningen kommer inn
mvh § 9. § 18 sier at Nasjonalt folke-
dem fullstendig, og vi klarer ikke helt
under, og hvordan rutiner for regel-
helseinstitutt kan gi forhåndsuttalelse
sikkert å forhindre at de kan invadere et
messing ettersyn og gjennomføring av
om hvorvidt ulike typer/modeller av
system som de vil kunne trives i. Ingen
tiltak skal etableres og gjennomføres.
boblebad er utformet og kan drives
kjenner legionellenes økologiske betyd-
For kjøletårn, luftskrubbere, befukt-
slik at de gir tilfredsstillende beskyt-
ning, eller hvorfor de har utviklet de
ningsanlegg og innendørs fontener skal
telse mot Legionella. Forhåndsuttalelsen
egenskapene de har.
det minimum foretas mikrobiologisk
skal erstatte arbeidet som ellers måtte
Legioneller trives best i fuktig miljø
prøvetakning en gang i måneden. Det er
gjennomføres i hver enkelt kommune
(på våte overflater) ved temperaturer
gitt unntak for månedlig prøvetakning
når et slikt anlegg ble anmeldt til helse-
mellom 25 og 43 oC. Ved temperaturer
dersom det kan dokumenteres overfor
etaten der.
under 20 oC og over 50 oC vokser de dårli-
kommunen at det i innretningen ikke
Høringsdokumentene omhandlet
gere, men det kan være at de venner seg
kan forekomme vekst og spredning av
også et punkt med forslag til å innføre
til temperaturer noe over 50 oC, slik at
legioneller. For eksempel gjelder dette
en ordning med akkrediterte inspek-
vi først regner temperaturer over 60 oC
16
Tema: Vann som sikre temperaturområder. I naturen
legioneller, og som man tar i bruk etter
ikke er de første som dukker opp igjen
finner vi dem bare intracellulært i proto-
lengre tids stillstand.
i et godt nok rengjort anlegg. Derimot
zoer (herunder amøber). Spesielt godt
Alle anleggstyper med ukjent risiko
kan de godt være blant de første som
trives de i biofilmer (begroinger) hvor
knyttet til seg bør gjennomgå en risiko-
dukker opp dersom anlegget ikke er
forholdene ellers ligger til rette for deres
kartlegging. Anlegg hvor det ikke kan
godt nok rengjort. Analyse av legionel-
vekst og trivsel. Ved endrede kjemiske
skapes aerosoler er helt uproblematiske.
labakterier kan derfor være inkludert i
eller fysiske betingelser kan biofilm løsne
Det samme gjelder anlegg hvor det
en metode for å verifisere at anlegget
fra den overflaten den sitter, og da kan
ikke kan være vekstbetingelser som
er godt nok rengjort og desinfisert.
det bli mange i vannfasen. Legioneller
legionellene kan trives i. I en risikokart-
Vi legger stor vekt på at bakterieana-
kan også frigjøres fra den protozoen den
legging må man forsøke å identifisere
lyser kun skal brukes til risikokartlegging
bor i, men da vil antallet som frigjøres
eventuelle soner hvor det kan oppstå
og verifisering. Risikokartleggingen skal
være betydelig mindre enn ved løsning
økologiske nisjer med gode levevilkår
medføre at det fastsettes prosedyrer og
av biofilm som kan inneholde tusenvis
for legionellene, og hvor de derfra kan
frekvens for gjennomføring av rengjøring
av legionellabefengte protozoer. I alle
komme til å fraktes til en dyse hvor
og desinfeksjon. Bakterieanalysene skal
systemer vil den delen av biofilmen som
det kan skapes aerosoler. Det kan for
aldri gjennomføres i den hensikt å ha en
har løsnet, enten bli spylt ut av systemet
eksempel være blindsoner (blindled-
alarmfunksjon for konkret vurdering av
i løpet av meget kort tid, eller de enkelte
ninger, sideledninger som ikke er i bruk)
nødvendigheten av å gjennomføre tiltak.
komponentene vil feste seg igjen i andre
i et kaldtvannsanlegg hvor tempera-
Selvsagt vil et resultat fra en verifisering
deler av systemet. Erkjennelse av dette
turen i blindsonen kan komme opp godt
som viser at anlegget fortsatt er befengt
forholdet er viktig i forhold til å vurdere
over 20 oC, og hvor legionellabakterier
med legioneller, måtte føre til gjennom-
resultater fra bakterieprøver tatt fra et
kan mates tilbake til hovedledningen
føring av nye opprensingstiltak. Poenget
vannsystem. Dersom det nettopp har
i uheldige situasjoner. Dette arbeidet
er at negative funn, eller funn med lave
løsnet noe av biofilmen, kan bakterietal-
kan fremstå som et avansert detektiv-
verdier, ikke skal føre til utsettelse av det
lene være skyhøye, mens det i perioder
arbeid. Vurderingen må også bygge på
fastsatte tidspunktet for gjennomføring
uten løsning av biofilm ikke vil finnes
mikrobiologiske analyser, hvor legionel-
av rengjøring og desinfeksjon, i påvente
noen i det hele tatt i vannfasen.
laanalyser må inngå. Ethvert funn av
av funn som gir verdier over en eventuell
Det har vært gjort et poeng av at
legioneller beviser at det kan finnes
alarmterskel.
stillestående vann er spesielt risikofylt
vekstgrunnlag for dem i innretningen,
Veiledningen gjennomgår forskjel-
for legionellavekst. Det er ikke slik at
mens fravær av legioneller i en prøve
lige bakterieanalysemetoder og hva
legionellene trives bedre i stillestående
eller et fåtall prøver ikke beviser noe.
svarene fra de forskjellige analysene
vann. Faktisk så er det slik at tilførsel
Det må en prøveserie til for å avdekke
kan brukes til. Den gjennomgår også
av nytt vann er nødvendig for å bringe
risikoen. Det er foreløpig ikke angitt
forskjellige behandlingsmetoder for å
mer næringsstoffer til biofilmen og
noe akseptabelt risikonivå, men hvis
forhindre, fjerne eller drepe bakteriene.
legionellene. Poenget er at biofilmen
det påvises legioneller i mer enn 30%
Og ikke minste, den inneholder mange
i stillestående vann hvor man allerede
av prøvene, må innretningen betegnes
kapitler om hvordan man skal kunne
har fått tilstrekkelig næringstilgang,
som infisert av legioneller. Ved lavere
forebygge legionellasmitte knyttet til
får en struktur som er mye løsere enn
frekvens må man vurdere funnene i
forskjellige innretninger hvor det er
der hvor vannet hele tiden renner i strie
forhold til hvilken, og hvor stor, gruppe
kjent at legionellabakterier kan utgjøre
strømmer forbi. En løsere struktur gjør
som kan eksponeres.
et problem.
at det skal kun mindre endringer i skjær-
Det beskrives også generelle forebyg-
Selv om forskriften ikke gjelder for
kreftene (vannstrømmen) for at deler av
gende tiltak, hvor det viktigste tiltaket
private hjem, så kan akkurat de samme
strukturen løsner fullstendig og fraktes
som regel er rengjøring og desinfeksjon.
smittefarene oppstå forårsaket av legio-
bort. Faren er altså størst der hvor man
Etter at et anlegg er skikkelig rengjort,
nellavekst i innretninger innenfor hjem-
har fått tilført nye næringsstoffer over
er det viktig å holde det på et rent nok
mets private sfære. Veiledningen inne-
lang tid, og/eller hvor man plutselig
nivå. Legionellabakterier er heldigvis
holder derfor også et kapittel med gode
øker vannhastigheten, for eksempel i
mer saktevoksende enn de fleste andre
råd og tips til bruk i hjemmet.
innretninger hvor det har kunnet vokse
bakterier, og det vil si at legionellene
17
Tema: Vann
Forebygging av legionellose i dusjanlegg Av Dr. scient, Kvalitet- og HMS-sjef Hanne T. Skiri i Norkjemi AS Norkjemi AS er en tverrfaglig service- og kompetansebedrift som tilbyr legionellaforebygging i hele Norge. På årets konferanse for miljørettet helsevern i Tromsø holdt de et innlegg om legionellaforebygging i dusjanlegg som er oppsummert i denne artikkelen. Legionellose – potensielt dødelig
innretning ikke er smittefarlig.
Sykdommen legionellose forårsakes av
Virksomheter med kjøletårn og luft-
legionellabakterien, som finnes naturlig i
skrubbere skal melde fra til kommunen
ferskvann og jordsmonn. Dvs at alle sani-
ved første gangs oppstart, ved vesentlige
tæranlegg daglig får inn små mengder
utvidelser eller endringer. For kjøletårn,
bakterier som kan formere seg i anleggene
luftskrubbere, befuktningsanlegg og
Kartlegging og risikovurdering av berederanlegg
og utgjøre en helserisiko. Legionellose kan
innendørs fontener, skal det minst hver
som gjør legionellakontrollen mulig, mer
være dødelig for mennesker med nedsatt
måned utføres mikrobiologisk prøveta-
effektiv og kontrollerbar. Slike tiltak kan
immunforsvar. Legionellabakterien vokser
king, med mindre det kan dokumenteres
være heving av temperaturer til min.
best ved temperaturer mellom 20 og 50ºC
at vekst og spredning av Legionella ikke
70 ºC i beredere og 60 ºC i anlegget,
og smitter via innånding av små vann-
vil kunne forekomme. Ved mistanke om
fjerne blindsoner (rørstumper med
dråper (aerosoler) i luften. De mest kjente
forekomst av legionellose skal det tas
stillestående vann), tilrettelegge for
smittekilder er kjøletårn, dusjanlegg,
mikrobiologiske prøver av alle innret-
bunntapping av beredere og muliggjøre
fontener og evt. andre innretninger som
ninger som direkte eller indirekte kan ha
sjokkoppvarming og desinfeksjon.
danner aerosoler. Det antas fra Nasjonalt
forårsaket smitten. Slike prøver skal tas
folkeleseinstitutt at dusjanlegg står for
forut for rengjøring og desinfeksjon.
Kontroll og vedlikeholdsprogram På bakgrunn av risikovurderingen må
flest tilfeller av legionellose, men at det Risikovurdering
det etableres rutiner for ettersyn,
En risikovurdering innebærer en grundig
kontroll, vedlikehold og dokumenta-
Regelverk
kartlegging og vurdering av alle vannhol-
sjon. Rutinene skal justeres i tråd med
Med ikrafttredelse fra 1. januar 2008 ble et
dige innretninger. Vurderingen fokuserer
en løpende risikovurdering. Ettersyn kan
nytt kapittel (3 a) i ”Forskrift om miljørettet
på om innretningene har vekstvilkår for
for eksempel innebære temperatur og
helsevern” gjort gjeldende, med krav om å
legionellabakterier og aerosoldannelse,
bakteriekontroll, mens vedlikehold kan
hindre spredning av Legionella via aerosol.
og videre hvilken risiko de utgjør for
være sjokkoppvarming og rengjøring, og
Alle eiendommer og virksomheter med
omgivelsene. Risikovurderingen er en del
desinfisering av dusjhoder og slanger.
aerosoldannende innretninger skal ha
av virksomhetens totale helse miljø og
Hyppighet, antall ganger og type tiltak
regelmessig ettersyn og rutiner for drift
sikkerhetsarbeid (internkontroll). Å gjen-
avgjøres av risikovurderingen.
og vedlikehold, på grunnlag av en risiko-
nomføre en risikovurdering stiller krav til
Vedlikehold -og ettersynrutiner deles
vurdering. Dette er i tråd med at det stilles
tverrfaglig kompetanse innen bl.a. innen
ofte mellom virksomhetens eget driftsper-
et overordnet krav til virksomheter om å
vvs, mikrobiologi, kjemi m.m.
sonell og servicefirmaer (som for eksempel
er en betydelig underdiagnostisering.
bl.a. drifte eiendommer slik at smittsomme
rørleggerfirma), mens den tverrfaglige
sykdommer forebygges, dvs. drives på en
Tekniske tiltak
løpende kontrollen og dokumentasjonen
helsemessig tilfredsstillende måte. Det er
Etter en førstegangs risikovurdering må
bør gjennomføres av kompetansefirmaer
anleggseiernes ansvar å sørge for at deres
det ofte gjennomføres tekniske tiltak
innen legionellakontroll. Kontroll inne-
18
Tema: Vann bærer først og fremst en vurdering av
krav som er rettet mot dem, gjennom-
gode vekstvilkår for Legionella og er en
om rutinene virker ut i fra hensikten, men
føre tilsyn etter fastsatt plan og påse at
kjent smittekilde. Det må gjennomføres
gjelder også mikrobiologiske analyser,
eventuelle avvik blir fulgt opp.
en kartlegging og en risikovurdering av
opplæring og oppdatering av rutiner,
Ved tilsyn bør minimum en oppdatert
alle anlegg og basert på dette må det
ansvarsforhold med mer. Denne kontrollen
risikovurdering og loggskjemaer over etter-
etableres et kontroll- og vedlikeholds-
resulterer i en oppdatert risikovurdering,
synsoppgaver foreligge. Virksomheten bør
program for legionellaforebygging.
som skal skje minimum årlig.
kunne fremlegge at de har et legionellakontrollprogram som fungerer etter
Tilsyn
hensikten, og som viser hvordan ansvaret
Kommunen skal føre tilsyn ut i fra kravene
er fordelt internt, samt at alt er dokumen-
i forskriften om miljørettet helsevern.
tert i deres internkontrollsystem.
Kommunenes tilsynsplikt innebærer blant annet at kommunen skal ha over-
Oppsummering
sikt over aktuelle virksomheter, påse at
Legionella finnes naturlig i ferskvann og
virksomhetene er orientert om hvilke
smitter via aerosoler. Dusjanlegg har ofte
Tapping av bereder
Lokale helsemyndigheters erfaringer med funn av legionella i dusjanlegg i Bærum kommune Av Halvard Lamark, fagkonsulent HMS, Utdanningsetaten i Oslo kommune. Tidligere overingeniør ved Folkehelsekontoret i Bærum kommune. Som sikkert de fleste kjenner til er Bærum
etter funn av legionellabakterien”. Denne
hyret inn (Mitco), og eiendomsforvalt-
kommune en kommune med litt i over-
teksten er hentet fra Asker og Bærum
ningen besluttet også at det skulle tas
kant av 100.000 innbyggere, og grenser
Budstikke 26. oktober 2007. Legionella
dyrkingsprøver med tanke på legionella
inn mot Oslo. Miljørettet helsevern er
medfører enormt mediaoppbud, noe
funn i tillegg til kimtallprøver i forbin-
en del av Folkehelsekontoret i Bærum
jeg skal komme tilbake til. Først litt om
delse med kartleggingen. Med bakgrunn
kommune, og har 4 ingeniører i 100 %
bakgrunnen for legionellafunnene.
i erfaringene fra dette prosjektet ville en
stilling. Siden den midlertidige forskriften
Med bakgrunn i midlertidig forskrift
gå videre med kartlegging av resterende
om legionella kom, har Bærum hatt stor
om legionella tok miljørettet helsevern
bygningsmasse med dusjanlegg.
fokus på forebygging og tilsyn overfor
i kommunen initiativ overfor eiendoms-
Før vi går videre er det også viktig
anlegg som kan spre legionella. Som en
forvaltningen for å samme se på hvordan
å påpeke at vi hadde ingen antydning
av landets største eiendomsbesittere med
tilstanden var vedrørende forebygging
eller mistanke om smittetilfeller som
en bygningsmasse på over 650.000 m2, har
av legionella i kommunale dusjanlegg.
følge av legionella på forhånd.
det også vært viktig for kommuneover-
Med over 600 bygg med dusj ble det fort
26. oktober 2007 begynte som en helt
legen og miljørettet helsevern å ta tak i
klart at dette var og er en utfordring.
vanlig dag, men ble noen helt annet.
kommunens egne utfordringer vedrørende
Eiendomsforvaltningen besluttet etter
Eiendomsforvaltningen kaller inn miljø-
legionellaforebygging. Vi ønsker derfor å
hvert å gjennomføre en kartlegging og
rettet helsevern, kommuneoverlege,
dele noen av våre erfaringer fra funn av
risikovurdering av dusjanleggene i svøm-
driftspersonell, informasjonsavdelingen
legionella i kommunale dusjanlegg.
mehallene i kommunen, og med bakgrunn
og rådmannen til hastemøte på morgenen.
”Fem badeanlegg i Bærum kommune
i denne kartleggingen utarbeide forslag
Mitco legger frem resultatene fra sin kart-
er stengt umiddelbart av kommunen
til nye driftsrutiner. Eksternt firma ble
legging og risikovurdering, samt frem-
19
Tema: Vann legger resultatene av dyrkingsprøvene.
Hva fant vi i Bærum? Legionellaprøvene
Ved dusjanleggene til fem av seks svøm-
gav oss en informasjon som vi ”egentlig
mehaller samt en idrettshall er det funnet
ikke skal vite noe om”, og en ekstra utfor-
Erfaringene våre viser at det ikke er
urovekkende høye funn av legionellabak-
dring. Vi fikk lave kimtallverdier i samtlige
noe samsvar mellom kimtallverdier og
terien seriogruppe 1. Vi blir fort klar over
anlegg, men legionellaverdiene var høye.
legionellaverdier. Miljørettet helsevern i
at dette kan bli en stor sak, og kommu-
Risikovurderingene gav oss indikasjoner på
Bærum kommune har derfor anbefalt at
nens beredskapsorganisasjon kalles inn.
at anleggene kunne utgjøre en fare, men
det tas 2 - 4 legionellaprøver i året i tillegg
Miljørettet helsevern og kommuneover-
kimtallverdiene var lave. Risikovurdering
til jevnlige kimtallprøver i dusjanleg-
legen får en viktig rolle. Det besluttes å
og kimtall ga oss ikke den hele sannhet.
gene. I tillegg anbefaler vi at det tas nye
stenge samtlige dusjanlegg med øyeblik-
Legionella prøvene som det ikke er krav
prøver dersom legionellaverdiene ligger
kelig virkning, for å sette i gang rengjøring
til å ta gav oss en kunnskap som tilsa at
på mellom 100 og 1000 cfu pr liter vann.
og desinfisering samt nye prøvetakinger.
anlegge kunne utgjøre en akutt smittefare,
Ved legionellaverdier over 1000 cfu pr liter
Pressemelding sendes ut, og mediatrykket
og gjorde at vi var nødt til å stenge.
vann skal det gjennomføres strakstiltak.
er enormt i flere dager.
jevnlig kimtall og legionellaanalyser, samt nye og bede driftsrutiner.
Det ble satt i gang både langsiktige og
Over tid er det viktig å få opparbeidet
Erkjennelse at man har en utfor-
kortsiktige tiltak parallelt. De kortsiktige
erfaringsmateriale på hvert anlegg vedrø-
dring i forhold til informasjon.
tiltakene gikk ut på å stenge anleggene
rende legionella, og ideelt sett burde en
Informasjonsavdelingen var flink til å
for å gjennomføre rengjøring og termisk
kanskje ta månedlige legionella prøver
sende ut pressemeldinger og oppdatere
eller kjemisk desinfisering. I tillegg ble alle
det første året, og så gå over til 4 prøver
nettsidene. Det ble også sendt med brev
dusjhoder byttet. Nye legionellaprøver ble
i året. De samme utfordringene med
hjem i sekken til alle berørte elever. I
tatt både vannprøver og pcr. Ved flere av
dårlig samsvar mellom kimtallverdier og
tillegg holdt vi en pressekonferanse, og
anleggene viste det seg vanskelig å termisk
legionellaverdier har vi også sett i flere
kommuneoverlegen snakket jevnlig med
desinfisere, og ved tilsetting av klor var
kjøletårn. Så vi har ved flere anledninger
media og bekymrede innbyggere. Det
heller ikke uproblematisk. De første anleg-
stilt oss spørsmålet om hvorfor man ikke
å stenge umiddelbart er en utfordring.
gene kunne åpne igjen etter 5 dager, mens
skal teste på legionella.
Det var også tett kontakt med legevakt
det gikk 14 dager før alle var gjenåpnet.
Avslutningsvis vil jeg si at håndtering
og sykehus. I ettertid ser vi at vi sviktet
Så dette tar tid. De langsiktige tiltakene
av media ofte er en større utfordring
på informasjon overfor egne ansatte
gikk ut på bygge om anleggene for termisk
enn håndtering av selve smittefaren.
ved svømmehallene.
desinfisering, jevnlig rullering av dusjhoder,
Forslag til prosedyrer for bestemmelse av optimal desinfeksjonspraksis Av Hallvard Ødegaard, professor, Stein W. Østerhus, forsker og Liv Fiksdal, professor ved Institutt for vann- og miljøteknikk, NTNU Sammendrag
som knytter seg til prosedyrer for å finne
Artikkelen presenterer et forslag til en
fram til hva som vil være det beste valg av
prosedyre for bestemmelse av ”optimal
metode for desinfeksjon i vannbehand-
Når det gjelder anleggsstørrelse har man
desinfeksjonspraksis” basert på NORVAR-
lingsanlegget. Prosedyren er basert på
inndelt i tre grupper; <1000 pe, 1000-
prosjektet med samme navn. Dette
A. størrelsen av anlegget
10.000 pe og > 10.000 pe ettersom disse
prosjektet dekker alle aspekter knyttet
B. type av vannkilde
størrelsesområdene dekker godt stør-
til desinfeksjon av drikkevann i Norge,
C. vannkvaliteten i vannkilden
relsesstrukturen av vannverk i Norge.
men artikkelen dekker kun de aspekter
D. den vannbehandling som er forut-
Man skiller mellom tre typer av vann-
20
satt for øvrig i anlegget.
Tema: Vann kilder; a) grunnvann, b) overflatevann
interessen for ozon er økende, i Norge
”parasitter”. Dette har vært kjent i minst
fra innsjøer og c) overflatevann fra elver
spesielt som en kombinert metode for
20 år, men har ikke vært gjenstand for
og bekker. Man bestemmer ”kvalitetsni-
humusfjerning og desinfeksjon i anlegg
særlig oppmerksomhet i Norge før man
vået” i vannverket basert på størrelse og
basert på ozonering/biofiltrering. Det er
for få år siden fikk konstatert at oocyster
vannkvaliteten i kilden. Vannkvaliteten
særlig to årsaker til en reduksjon i bruk av
og cyster av disse parasittene forekommer
baserer seg på historiske data for tilste-
klor til fordel for UV og ozon:
i om lag 1/3 av norske drikkevannskilder
deværelse av E. coli og C. perfringens
• Kunnskapen om at klor danner
(Robertson og Gjerde, 2001) og ikke minst
samt i de fleste tilfeller en grundigere
helseskadelige klororganiske
Giardia-epidemien i Bergen høsten 2004
kartlegging av sporer av C. perfringens
forbindelser når det reagerer med
som viste at vi også her i landet vil kunne
og av parasitter (Cryptosporidium og
naturlig organisk materiale (NOM
få epidemier dersom de hygieniske barri-
Giardia). ”Kvalitetsnivået” leder en til det
eller humus) i vann
erene ikke er tilstrekkelige.
nødvendige ”barrierenivå” som er oppgitt
• Kunnskapen om at enkelte pato-
UV-bestråling ble ikke tatt i bruk i
som en viss log-reduksjon med hensyn
gene mikroorganismer (særlig
Norge primært for å demme opp for de
til bakterier, virus og parasitter, som er
parasittiske protozoer) er meget
problemene som klorering representerer,
nødvendig for vannvekket som helhet. Så
resistente overfor klor
men mer som en hensiktsmessig og enkel
gis det log-kreditt for tiltak i nedslagsfelt
desinfeksjonsmetode for små vannverk.
og vannkilde og for vannbehandlingstiltak
Den norske kloreringspraksis har gjennom
UV-bestråling fører ikke til dannelse av
utover den endelige desinfeksjonen. Dette
årene vært preget av lave klordoser. Dette
biprodukter i særlig grad, og metoden
gir grunnlaget for valg av den optimale
har medført at dannelsen av klororganiske
har vist seg å være effektiv overfor
desinfeksjonsmetode samt dimensjonering
stoffer ikke har blitt ansett for å være
parasitter. Dette har, sammen med det
av denne basert på Ct-prinsippet.
et stort problem. Tiltakene rettet mot
generelle ønsket om å redusere bruken
fjerning av humus (NOM) har derfor mer
av klor, bidratt til en dreining av desin-
Innledning
vært begrunnet i fjerning av farge enn
feksjonspraksis bort fra klor og i retning
Desinfeksjon har vært én av bærebjelkene
mot kontroll med dannelsen av kloror-
av UV-bestråling. Internasjonale undersø-
i det å sikre befolkningen et hygienisk
ganiske forbindelser. Man kan imidlertid
kelser har imidlertid vist at UV-bestråling
betryggende drikkevann. Klorering har
stille spørsmålstegn ved effektiviteten av
ikke er like effektiv overfor visse typer av
historisk sett vært den viktigste desinfek-
kloreringen mange steder nettopp på
virus (spesielt Adenovirus), slik at heller
sjonsmetoden både i Norge og i andre
grunn av de lave dosene som er benyttet,
ikke denne metoden er fri for ”lyter”.
land. Norge var imidlertid tidlig ute med
ettersom klorbehovet til oksidasjon av
Ozonering kan primært betraktes som
å ta i bruk UV-bestråling som desinfek-
humusstoffer kan ha vært så høyt at rest-
en oksidasjonsmetode som dessuten gir
sjonsmetode, og antallet UV-anlegg har
klorkonsentrasjonen kan ha blitt for liten
god desinfeksjonseffektivitet. Det er
øket sterkt de senere år. Det var i 2005 312
til å gi en sikker hygienisk barriere.
derfor sjelden at ozonering brukes kun til
vannverk som brukte klorering alene og
Norsk desinfeksjonspraksis har primært
desinfeksjon. Men også ozonering velges i
528 vannverk som brukte UV alene. I tillegg
vært rettet mot inaktivering av patogene
mange land fremfor klor for desinfeksjons-
var det 204 vannverk som både brukte
bakterier og virus. Det har imidlertid ikke
formål for å hindre dannelse av klororga-
klorering og UV, slik at det altså totalt var
vært praksis i den ordinære overvåkingen
niske biprodukter og for å oppnå en mer
732 UV-anlegg og 516 kloreringsanlegg
å analysere mht virus. Man har benyttet
effektiv inaktivering av parasitter (spesielt
i landet (Ødegaard et al, 2006). Regnet
indikatorer for effektivitet av desinfek-
Giardia). Ozonering kan imidlertid danne
i antall personer som mottar vann, var
sjonen som man har trodd også vil dekke
andre biprodukter (for eksempel bromat)
likevel klorering fortsatt den dominerende
den potensielle smitte som virus i drikke-
og representerer heller ikke den ”ideelle”
metode, ettersom UV-anlegg i stor grad
vann vil kunne representere. I de senere år
desinfeksjonsmetode.
har blitt installert ved små og mellom-
har man både i utlandet og i Norge blitt
Ved innføringen av den nye drikke-
store vannverk. Også dette har forandret
oppmerksom på at epidemier kan skyldes
vannsforskriften I Norge (01.01.2002), ble
seg nå (2006) ettersom UV-anlegg nå blir
forekomst av klorresistente patogene,
det nedfelt at norske vannverk skulle ha ”to
installert ved store vannverk i bl.a. Oslo og
hovedsakelig parasittiske protozoer (for
uavhengige hygieniske barrierer”, hvorav
Bergen. Ozonering er lite brukt i Norge
eksempel Cryptosporidium og Giardia)
minst én av barrierene skal ligge i desin-
(og i de øvrige nordiske land), men også
som i det følgende blir referert til som
feksjonen. Dette, sammen med den gene-
21
Tema: Vann relle utviklingen av desinfeksjonspraksis i
ikke fullstendig utarbeidet og må videre-
en uheldig desinfeksjonspraksis. Risiko
Norge og i andre land, har aktualisert mer
utvikles. Vi har ment at det vil være riktig
kan uttrykkes som produktet av sann-
oppmerksomhet omkring desinfeksjon og
å sette i gang en diskusjon om behovet
synlighet og konsekvens. For den enkelte
desinfeksjonspraksis. Det er skapt en viss
for og nødvendigheten av dette, som kan
spiller det ingen rolle om man blir syk av
usikkerhet hos vannverkseiere og plan-
lede fram til et gjennomarbeidet opplegg
en epidemi i et lite vannverk eller i et stort,
leggere mht hva de skal satse på når det
som alle parter kan gi sin tilslutning til.
men for samfunnet blir konsekvensene
gjelder desinfeksjon i årene som kommer.
Det er først da en slik prosedyre ville være
størst i det store vannverket. Vi har derfor
Den utviklingen som er beskrevet over,
av nytte for bransjen.
valgt å bruke vannverkets størrelse (antall
har avstedkommet et kunnskapsbehov
Det er også lagt vekt på at de krite-
personer forsynt, p) som et kriterium på
knyttet til en rekke forhold vedrørende
riene som ligger til grunn for bruken må
”risikosituasjonen”. Dette er også et svært
desinfeksjonspraksis hos alle som arbeider
være enkle og at det ikke må kreves et
enkelt kriterium å bruke fordi kunnskap
med å etablere hygieniske barrierer i vann-
svært omfattende forarbeid for å kunne
om dette alltid finnes. For at prosedyre-
verkene. NORVAR har derfor igangsatt et
ta den i bruk. Det er derfor viktig at
modellen ikke skal bli omfattende, har vi
prosjekt: “Optimal desinfeksjonspraksis”,
man ikke ser på de kriteriene som er
foreslått å benytte tre nivåer; < 1000 p,
som primært tar sikte på å sammenstille
valgt som vitenskapelig begrunnede.
1000 – 10000 p og > 10.000 p, ettersom
kunnskap på feltet med tanke på å øke
De kan like gjerne være begrunnet ut
dette fanger godt opp størrelsesstruk-
kompetansen om desinfeksjon i drikke-
fra logiske sammenhenger og må testes
turen i norsk vannforsyning.
vannsbransjen. En slik øket kompetanse
ut i praksis for å oppnå en ”kalibrering”
er nødvendig for å gjøre bransjen i stand
av tallstørrelsene i prosedyren.
til å innta en aktiv og kompetent rolle i
”Sårbarhetssituasjonen” Sårbarheten til et vannverk er blant annet
den dialog med godkjenningsmyndig-
Oppbygning av en prosedyre
bestemt av typen av vannkilde, og vi har
heten som planlegging, utbygging og
En prosedyre for bestemmelse av
derfor foreslått at typen av vannkilde
drift av vannverk krever. Rapporten fra
optimal desinfeksjonspraksis, bør ta
trekkes inn i prosedyren som et kriterium på
prosjektet, som utgis med det første,
utgangspunkt i:
”sårbarhetssituasjon”. En beskyttet grunn-
inneholder a) en oversikt over viktige
• Hvilken ”risikosituasjon” vann-
vannskilde er for eksempel mindre sårbar
patogener i drikkevann, b) oversikt over desinfeksjonsmetoder, c) en diskusjon av risiko og sårbarhet ved desinfeksjon, d) en gjennomgang av norsk desinfeksjonspraksis i dag, e) resultat av en undersøkelse
verket står overfor • Hvilken ”sårbarhetssituasjon” vannverket står overfor • Hvilken vannkvalitet man har i kilden/råvannet
enn en overflatevannkilde og en innsjø med dypvannsinntak er mindre sårbar enn en elv/bekk. Det er klart at en inndeling kun basert på kildetype blir meget grov, men trekker vi inn andre faktorer som er
av desinfeksjonspraksis i andre land, f)
• Hvilke tiltak som er gjort i
relevante (for eksempel geografisk belig-
en gjennomgang av amerikanske regler
nedslagsfelt og kilde
genhet, grunnens beskaffenhet, innsjøens
for dimensjonering og drift av desinfeksjonsanlegg, g) forslag til en verktøykasse
• Hvilken vannbehandling utover
dybde, elvens vannføring, lokalt klima
desinfeksjon som er forutsatt
etc), blir kriteriet straks uhåndterlig. Vi
for beregnings- og testmetoder for hhv
Alle disse forhold er med på å bestemme
har derfor valgt å ta utgangspunkt i tre
klorering, ozonering og UV-bestråling,
den risikosituasjon man står overfor og
kategorier - grunnvann, innsjø og elv/
samt den foreslåtte prosedyre for å finne
som bør ligge til grunn for de desinfek-
bekk. Det er klart at man også her kunne
fram til ”optimal desinfeksjonspraksis” som
sjonstiltak som bør treffes.
valgt en langt mer finmasket inndeling, men igjen har hensynet til enkelhet vært
er omtalt foran. I det følgende er det bare ”Risikosituasjonen”
avgjørende. Har man vannkilder som ligger
Det er selvsagt svært omfattende å kart-
i grenseland mellom disse kategoriene, må
Forslag til en prosedyre for
legge eller bestemme hvilken risikositua-
man utvise skjønn og plassere det aktu-
bestemmelse av optimal
sjon et gitt vannverk står overfor. Vi har
elle vannverk i den av de tre kategoriene
desinfeksjonspraksis
satt ”risikosituasjonen” i anførselstegn
som synes mest korrekt. Spesielt når det
Det presiseres at det forslag til prosedyre
ettersom vi her foreslår å knytte dette
gjelder grunnvann, er det behov for noen
som her foreslås, er ment å være et disku-
begrepet til størrelsen på vannverket, og
oppklarende definisjoner. Vi har valgt å
sjonsgrunnlag. Innholdet i prosedyren er
dermed egentlig til konsekvensgraden av
skille mellom:
denne prosedyren som blir omtalt.
22
Tema: Vann • Genuint grunnvann
vann, men som å komme fra en over-
E. coli og C. perfringens som kriterier
• Overflatevannpåvirket grunnvann
flatevannkilde basert på elv/bekk (evt
for hygienisk kontaminert vann både
• Grunnvann fra kunstig
innsjø – her må skjønn utøves).
mht bakterier, virus og parasitter når det
grunnvannsinfiltrasjon
Når det gjelder grunnvann fra
tas utgangspunkt i den normale overvå-
Genuint grunnvann stammer fra et
kunstig grunnvannsinfiltrasjon, er dette
magasin i løsavsetninger. I veiledningen
i utgangspunktet overflatevann som
Alle vannverk skal bestemme disse para-
til drikkevannsforskriften heter det at
blir forbehandlet gjennom passasje
metrene på vann til forbruker, men det
dersom vannets transport gjennom
gjennom grunnen. Vi foreslår derfor å
er ikke alle som registrerer råvannskvali-
løsmassene i umettet og mettet sone
håndtere en slik situasjonen på samme
teten. Det vil imidlertid være nødvendig
til sammen utgjør minst 60 døgn, regnes
måte som vi håndterer annen vannbe-
å ta utgangspunkt i råvannskvaliteten,
dette som tilstrekkelig for å inaktivere
handling, nemlig ved at det eventuelt
enten kvaliteten direkte i kilden eller i
bakterier og virus. Det er grunn til å tro
gis en log-kreditt (se senere) for den
tilløpsvannet til vannverket, om man skal
at man her også kunne inkludere para-
forbehandlingen som infiltrasjonen gir.
bruke den prosedyren som foreslås her.
sitter. Det er imidlertid ikke alltid lett
Alternativt kan man se på det vann som
Vi foreslår at det skal ta utgangspunkt i
å bestemme den faktiske oppholdstid,
tas ut fra brønnen som råvann.
kingen vannverkene gjennomfører.
registreringer av E.coli og C. perfringens
og dermed bør man vurdere om andre
Når det gjelder innsjøer, kan det
i råvannet over en periode som ansees
kriterier på genuint grunnvann kunne
vurderes om man skal trekke inn innta-
tilstrekkelig av tilsynsmyndighetene (f.eks.
brukes. Vi tar imidlertid ikke stilling til
kets dybde og/eller oppholdstiden i
de siste 3 år). Dersom man ikke har gjort
dette her, men ser heller på hva som
innsjøen, selv om erfaringer viser at
registreringer, forutsettes det at det
ikke er genuint grunnvann, gjennom
dette ikke nødvendigvis er tilstrekkelige
gjennomføres slike registreringer over
å definere de to andre kategoriene.
kriterier. I den prosedyren som foreslås,
minst ett år. Resultatet av den historiske
Overflatevannpåvirket grunnvann, er
bygger kvalitetsvurderingen på analyser i
registreringen vil bestemme hvordan man
vann:
råvannet og derfor synes det unødvendig
går videre. Man kan enten på grunnlag
• fra boret eller sprengt fjellbrønn
å differensiere mer på vannkildetype
av resultatet velge en ”føre var” hold-
enn det som er foreslått. Bestemmelse
ning og legges seg på et kvalitetsnivå
uten løsmasseoverdekning • borebrønn med løsmasseoverdek-
av barrierehøyde gjøres på grunnlag av
som tar utgangspunkt i det verst mulige
ning på mindre enn 10 m
vannkvalitetssituasjonen og anleggsstør-
scenario når det gjelder den aktuelle
• fra grunnen som stammer fra
relsen. ”Sårbarhetssituasjonen” (vannkil-
vannkildetype, eller man kan igangsette
kunstig grunnvannsinfiltra-
detype) kommer inn i prosedyren først i
et kartleggingsprogram over ett år for å
sjon hvor beregnet oppholdstid
forbindelse med tildeling av log-kreditt
kartlegge den hygieniske vannkvaliteten
gjennom grunnen er mindre enn
for tiltak i nedslagsfelt og vannkilde.
ytterligere. Ettersom utfordringen i stor
3 døgn eller vannets transport
grad er knyttet opp mot organismetyper
gjennom grunnen er mindre enn
Vannkvalitetssituasjonen
som man normalt ikke analyserer på i
10 m
Når vi skal velge kriterium for hygienisk
henhold til forskriften, nemlig virus og
• fra grunnen som viser tegn til (for
vannkvalitet, må vi ta hensyn til hva man
parasitter, er hensikten med denne kart-
eksempel i hygienisk kvalitet) at
faktisk analyserer på i det enkelte vann-
leggingen å gi bedre grunnlag for å fastslå
det er påvirket av overflatevann
verk. Den norske drikkevannsforskriften
kvalitetsnivået mht virus og parasitter enn
• fra grunnen, men som på grunnlag
forutsetter bestemmelse av koliforme
det den vanlige overvåkningen gjør. Det
av hydrogeologisk ekspertutred-
bakterier, E. coli, C. perfringens og
foreslås derfor at det skal analyseres på
ning kan mistenkes å være påvirket
Intestinale enterokokker. Innholdet av
sporer av C. perfringens, samt forekomst
av overflatevann.
koliforme bakterier sier neppe så mye om
av parasitter i råvannet i løpet av dette
faren for hygienisk betenkelig kontamine-
kartleggingsprogrammet. Det er vel kjent
Det er grunn til å gå disse kriteriene
ring. E.coli anses som en sikker indikator
at det stilles spørsmålstegn ved C. perfrin-
grundigere etter i sømmene i en vide-
for fekal kontaminering, og C. perfringens
gens som indikatororganisme, og så snart
reføring av dette prosjektet.
er brukt som en indikator for resistente
man har innført rutiner på bestemmelse av
Vi foreslår at overflatevannpåvirket
organismer (parasitter og virus). Vi har
virus (eller en bedre indikator på virus), bør
grunnvann ikke skal regnes som grunn-
derfor valgt å foreslå tilstedeværelse av
dette tas inn i stedet for C. perfringens.
23
Tema: Vann Når det gjelder parasitter, bør man
Tabell 1. Oppbygning av en prosedyre for bestemmelse av hygienisk
i utgangspunktet analysere på både
barriereeffekt.
Giardia og Cryptosporidium, ettersom
1. Bestem ”risikosituasjon” = f (vannverksstørrelse) 2. Bestem ”sårbarhetssituasjon” = f (vannkildetype) 3. Registrer råvannets hygieniske kvalitet = tilstedeværelse av E.coli og C. Perfringens 4. Gjennomfør (evt) kartlegging mht sporer av C. Perfringens og Cryptosporidium/ Giardia = f (3) 5. Kategoriser vannverkets kvalitetsnivå = f (3,4) 6. Bestem barrierehøyden uttrykt som nødvendig total log-reduksjon = f (1,5) 7. Bestem log-kreditt i nedslagsfelt og kilde = f (2, tiltak i nedslagsfelt/ kilde) 8. Bestem log-kreditt i vannbehandling = f (vannbehandling utover sluttdesinfeksjonen) 9. Bestem nødvendig log-reduksjon i sluttdesinfeksjonen = f (6 ÷ 7 ÷ 8)
det ikke er åpenbart at begge parasitter forekommer om man registrerer den ene. Det kan imidlertid argumenteres for å velge bare Cryptosporidium ut fra det kriterium at denne parasitten har størst resistens mot desinfeksjon. Vi skal i det følgende forutsette at man i den kartlegging som foreslås nedenfor, analyserer mht både Cryptosporidium og Giardia, og at nivået av enten den ene eller den andre, evt summen av de to, legges til grunn for hvilke tiltak som skal treffes.
Tabell 2. Prøveomfang i ett-års kartleggingen.
Fremgangsmåten for fremskaffelse av
Prøveomfang
Grunnvann
Innsjø
Elv/bekk
kunnskapen om kvalitetsnivået i kilden
< 1000 personer
1 prøve/mnd
1 prøve/mnd
1 prøve/mnd
1000 – 10000 personer
2 prøver/ mnd
2 prøver/mnd
2 prøver/mnd
>10000 personer
4 prøver/mnd
4 prøver/mnd
4 prøver/mnd
skal beskrives nærmere nedenfor. Tiltak i nedslagsfelt/kilde og øvrige vannbehandlingstiltak
vil gjelde for alle vannverk uansett stør-
sporer av CP i kartleggingsperioden, skal
Den informasjon om vannverket som er
relse og kildetype. Man følger strekene i
man straks igangsette undersøkelser også
fremskaffet slik som beskrevet over, gir
figuren fra toppen. Registreringen av vann-
mht parasitter (P), dvs Cryptosporidium
grunnlag for å kategorisere vannverket
kvalitet mht E.coli (EC) og C. perfringens
og Giardia, i den videre kartleggingen (se
til et bestemt kvalitetsnivå. Til hvert
(CP) bestemmer om man trenger å gjøre
prikket linje i Figur 1). Finner man ikke
kvalitetsnivå hører en bestemt ”barriere-
ytterligere kartlegging av kvalitetsnivået.
parasitter, faller man ned på kvalitetsnivå
høyde” uttrykt som den log-reduksjon av
Dersom man ikke har gjort målinger på
C. Dersom man allerede i den historiske
de ulike organismegruppene (bakterier,
råvann, kun på levert vann, må man gjenn-
registreringen finner CP, skal man i tillegg
virus og parasitter) som vannverket må
nomføre en kartlegging på minst ett år på
til undersøkelser mht sporer av C. perf-
ta sikte på å nå, totalt sett.
råvannet. Dersom man har analysert for,
ringens også gjøre undersøkelser mht
Beskyttelsestiltak i nedslagsfelt og
men ikke påvist EC eller CP i råvannet i løpet
Cryptosporidium og Giardia fra starten
vannkilde gis så en nærmere spesifisert
av 3 år, behøver man ikke gjøre ytterligere
av. Kvalitetsnivået gjøres da avhengig av
log-kreditt som kan trekkes fra den barri-
kartlegging, og vannverket vil kategori-
cyste-konsentrasjonen og kvalitetsnivået
erehøyden man hadde i utgangspunktet.
seres med kvalitetsnivå A. Dersom E. coli
vil da bli C eller Da-c. Tallverdiene refererer
Likeledes gis vannbehandling (evt kunstig
(EC) er registrert, men ikke C. perfringens
seg her til summen av registrerte cyster/
grunnvannsinfiltrasjon) utover sluttdes-
(CP), skal man sette i gang et kartleggings-
oocyster av de to parasittene. På denne
infeksjonen, som gir en reduksjon av
program over ett år for å fastslå om det er
måten får vi i definisjonen av kvalitets-
organismer, en nærmere bestemt log-
sannsynlig at C. perfringens vil kunne fore-
nivået både situasjonen hvor man bare
kreditt som trekkes fra barrrierehøyden,
komme i råvannet eller ikke. Dersom man
finner Cryptosporidium, bare Giardia eller
slik at man til slutt kommer fram til den
gjennom kartleggingen ikke påviser CP, blir
begge deler. Det kan argumenteres for
log-reduksjonen sluttdesinfeksjonen
kvalitetsnivået B. Dersom man påviser CP,
at disse to parasittene er så forskjellige at
krever. Oppbygningen av prosedyren blir
blir kvalitetsnivået C. Alternativt kan man
de bør behandles hver for seg. For regis-
da prinsipielt som vist i Tabell 1.
velge ”føre var” linjen og ta utgangspunkt
trering av kvalitetsnivå tror vi imidlertid
i kvalitetsnivå C direkte og dermed unngå å
ikke at det er nødvendig. Også for denne
gjennomføre kartleggingsprogrammet.
situasjonen kan man velge ”føre var”
Prosedyren frem mot bestemmelse av
Dersom man ikke har funnet CP i den
linjen og unngå kartleggingsperioden
kvalitetsnivå er illustrert ved Figur 1. Den
historiske registreringen, men finner
dersom man legger seg på det strengeste
Bestemmelse av kvalitetsnivå
24
Tema: Vann Figur 1. Bestemmelse av kvalitetsnivå. Historisk registrering av vannkvalitet
Registrert situasjon
0 EC 0 CP
> 0 EC 0 CP
Ytterligere kartlegging Resultat av kartlegging Kvalitetsnivå
0CP
A
> 0 CP
B
og virus og 2 log for parasitter.
log-reduksjon
situasjonen. For eksempel vil et lite grunn-
som sluttdesinfek-
vannsverk hvor det aldri er registrert
sjonen må klare,
verken E.coli eller C. perfringens, få en
fremkommer etter
barrierehøyde på 3b + 3v + 0p ettersom
fradrag for den
det er svært lite sannsynlig at det vil kunne
log-kreditt som
forekomme parasitter i et grunnvannsverk
tiltak i nedslagsfelt
med så god hygienisk kvalitet. I tillegg blir
og vannkilde, samt vannbehandling ut
konsekvensen av en epidemi liten som
over sluttdesinfeksjonen vil gi.
følge av anleggets beskjedne størrelse.
<0.075
>0,075<1,0
> 1,0<3,0
> 3,0
C
Da
Db
Dc
Prosedyren er tenkt lagt opp på
desinfeksjonen i
barrierehøyder avhengig av den faktiske
Crypto-/Giardia-nivå (cyster/liter)
kvalitetsnivået, dvs Dc.
definert som minst 3 log for bakterier
verk. Nødvendig
> 0 CP > 0P
C
reduksjon i slutt-
Tabell 3 gir imidlertid et sett av andre
1 år mht CP+P
>0CP 0P
ettersom én hygienisk barriere der er
det aktuelle vann> 0 EC > 0 CP
1 år mht CP
nødvendige log-
samme måte for alle anleggsstørrelsene,
Har man for eksempel et innsjøvann-
Det er foreslått at man i tillegg skal
men definisjonen av kvalitetsnivå gjøres
verk på 7.000 personer hvor man i den
ta hensyn til hvilke barrieretiltak som
avhengig av anleggsstørrelsen (se Tabell
historiske registreringen har funnet både
gjøres i nedslagsfeltet og i vannbehand-
3) ettersom risikosituasjonen er avhengig
E.coli og C. perfringens, og i kartleggings-
lingen. Disse tiltakene gis en verdi i form
av anleggstørrelse. Når det gjelder
perioden har funnet i middel >1, men < 3
av log-reduksjon som kommer til fradrag
omfanget av kartleggingen, har vi valgt
parasitt-cyster per liter, faller man i kart-
fra det som er bestemt som nødvendig
å gjøre denne uavhengig av vannverks-
leggingsnivå D2b. Man skal da ta utgangs-
log-reduksjon totalt, og er derfor her
størrelse, se Tabell 2, men frekvensen
punkt i en nødvendig log-reduksjon for
kalt log-kreditt for tiltak i nedslagsfeltet
av prøver bør gjøres til gjenstand for
hele anlegget på 5 log mht bakterier og
hhv vannbehandlingen.
diskusjon. Den kan for eksempel knyttes
virus og 4 log mht parasitter.
opp mot en risikoanalyse.
Det er åpenbart at det kan ligge an
Log-kreditt for tiltak i nedslagsfelt
Det må også klargjøres hvordan fore-
til diskusjoner om de barrierenivåene
og vannkilde, avhengig av
komstkriteriene (> 0 EC, > 0 CP osv) skal
som her er foreslått, er de ”korrekte”.
”sårbarhetssituasjon”
forstås. Skal de være absolutte eller
I forslaget i Tabell 3 har vi prøvd å ta
Vi foreslår at det kan gis log-kreditt for
skal det gis rom for sporadiske funn.
hensyn til ”risikosituasjon” (eller egentlig
tiltak i nedslagsfelt og vannkilde, avhengig
Vi foreslår at kriteriene skal forstås slik
konsekvensgrad) gjennom vannverks-
av ”sårbarhetssituasjon” (vannkildetype).
at maksimalt én av 12 prøver kan være
størrelse og kvalitetsnivå basert på analy-
I de tilfeller hvor man planlegger et vann-
dårligere enn det oppsatte kriteriet.
serte verdier. Barrierehøyden som man
verk, kan log-kreditt gis for planlagte tiltak.
må møte, øker med vannverksstørrelse
For eksisterende vannverk kan log-kreditt
Bestemmelse av barrierehøyde
og med synkende kvalitetsnivå – særlig
gis for tiltak i nedslagsfelt og vannkilde
Det må defineres nærmere hva som ligger
med tanke på parasitter som vi anser å
som går utover de tiltak som allerede var
i kvalitetsnivå kategorisert ved rubrikkene
representere den største utfordringen
igangsatt da registreringen av vannkva-
A, B, C og Da-c. Vi har valgt å karakterisere
med hensyn til valg av metode og dimen-
litet og det eventuelle kartleggingspro-
barrierehøyden som det sett av log-reduk-
sjonering av sluttdesinfeksjonen.
grammet ble gjennomført. For grunnvann i
sjoner for de ulike organismegrupper som
Det er også brukt en viss grad av logikk.
kvalitetsnivå A gis det imidlertid log-kreditt
anlegget må håndtere - totalt sett - ved et
For de vannverk som havner i kvalitetsnivå
for allerede utførte tiltak. Bakgrunnen for
gitt kvalitetsnivå. Dette er anskueliggjort
D, som nok vil være de aller fleste over-
dette er at man allerede har beste kvali-
i Tabell 3 hvor for eksempel angivelsen 5b
flatevannverk, er barrierenivået for D3a
tetsnivå og laveste sårbarhetsnivå, og da
+ 5v + 2p, betyr 5 log mht bakterier, 5 log
(anlegg > 10.000 personer med registrert
bør allerede utførte tiltak gis log-kreditt
mht virus og 2 log mht parasitter.
innhold av parasitter >0,075<1,0) satt til
siden de har vært med på å skape denne
Tabellen angir barrierehøyden, dvs
6b + 6v + 4p. Dette tilsvarer det som i
gunstige situasjonen.
hvor stor log-reduksjon man skal ta
veiledningen til drikkevannsforskriften
For nedslagsfelt og vannkilde er det
utgangspunkt i ved beregningen av den
er definert som ”to hygieniske barrierer”,
foreslått at man kan få den log-kreditt
25
Tema: Vann som er vist i Tabell 4. Det er svært mange
Det kan være grunn til å vurdere om
koagulering) og membranfiltrering (med
tiltak som kan komme på tale her, og den
man skal gi log-kreditt knyttet til det å
og uten koagulering). Det er sannsynlig at
oversikten som gis nedenfor pretenderer
flytte et inntak i en innsjø til et dypere nivå.
filtreringsmetoder som ionebytting, aktiv-
ikke på noen måte å være fullstendig.
Dette er imidlertid ikke åpenbart ettersom
kullfiltrering og marmorfiltrering kan gis
Listen kan forlenges etter hvert som forslag
man for eksempel har registrert bakteri-
samme kreditt som hurtigsandfiltrering
til aktuelle tiltak fremkommer. For elv
esporer selv på store dyp. I en fremtidig mer
(forutsatt filterhastighet < 7,5 m/h), dvs en
og bekk foreslås det ingen log-kreditt
utførlig analyse av disse spesifikasjonene,
meget beskjeden inaktiveringskreditt.
uansett tiltak, og det er dermed heller
må man vurdere om man skal gi spesiell
Begrunnelsene for de verdiene som
ikke noe poeng å gjøre spesielle tiltak.
kreditt for inntaksdybde (og evt innsjøens
er satt, er sammensatte og bygget delvis
Dette begrunnes med at vi har å gjøre
oppholdstid), men det vil føre for langt å
på skjønn og logikk, delvis på rappor-
med rennende vann og muligheter for rask
gå inn i det på dette stadiet.
terte resultater i litteraturen og delvis på
spredning i en kontamineringssituasjon.
Det er åpenbart at det må arbeides
anbefalinger nedfelt i den eksisterende
Beskrivelsene for grunnvann tar
vesentlig mye mer med spesifikasjonene
veiledning til drikkevannsforskriften.
utgangspunkt i genuint grunnvann (se
for log-kreditt i nedslagsfeltet og vann-
Ettersom denne forutsetter to uavhen-
over). Er det snakk om planlegging av et
kilde, og at det er umulig her å komme
gige hygieniske barrierer, foreslår vi at
vannverk basert på kunstig grunnvannsin-
fram til absolutt ”korrekte” verdier. Dette
man for en prosess maksimalt kan gi en
filtrasjon, må man ta utgangspunkt i den
må man komme tilbake til dersom det
log-kreditt på 3b + 3v + 2p ettersom
overflatevannkilden som brukes og så gi
viser seg at forslaget til prosedyre får
disse verdiene i veiledningen angis som
log-kreditt for den kunstige grunnvannsin-
oppslutning. Vi tror likevel et opplegg
én hygienisk barriere og ettersom det
filtrasjonen (som et tiltak for å bedre den
med log-kreditt som foreslått her, vil lette
i veiledningen er krav til at minst én
hygieniske kvaliteten). Alternativt må man
behandlingen vesentlig i forhold til å gjøre
barriere skal ligge i sluttdesinfeksjonen.
ta utgangspunkt i den råvannskvaliteten
egne vurderinger basert på anvisningene i
Hvis kravet til barrierehøyde er større enn
man har etter grunnvannsuttaket.
veiledningen til drikkevannsforskriften.
4p, kan enkelte prosesser gis mer enn 2
Dersom man tar utgangspunkt i
log-kreditt for parasitter (se Tabell 6)
råvannskvaliteten for overflatevannet,
Log-kreditt for vannbehandling
forutsatt at man fortsatt har to uavhen-
foreslås det at man kan gi følgende log-
Når det gjelder log-kreditt i vannbehand-
gige hygieniske barrierer (2p + 2p).
kreditt for kunstig grunnvannsinfiltrasjon,
lingen, vil vi skille mellom prosesser som
1. Forutsatt turbiditet ut < 0,1 NTU
se Tabell 5. De verdiene som her er fore-
tilsier log-kreditt som en følge av vannbe-
2. Forutsatt nominell poreåpning på
slått, må kvalitetssikres i videreføringen
handling der mikroorgansimene fjernes
av dette prosjektet. Det forutsettes at
som partikler og de som skyldes desinfek-
oppholdstiden i mettet og umettet sone
sjon som foregår før sluttdesinfeksjon (for
kan sannsynliggjøres ved hydrogeologiske
eksempel ozoneringen i ozonering/biofil-
undersøkelser. Som nevnt tidligere, regnes
treringsanlegg). I Tabell 6 som gjelder
forutsetter at man vil ha en para-
vann fra kunstig grunnvannsinfiltrasjon
metoder basert på partikkelfjerning av
sittbarriere (2 log) et annet sted i
med mindre enn 3 døgns oppholdstid i
mikroorganismer, har vi tatt med metoder
systemet. Hvis ikke gis det kun en 2
grunnen ikke som grunnvann.
basert på sandfiltrering (med og uten
log-kreditt på parasitter.
membran < 100 nm 3. Forutsatt nominell poreåpning på membran < 10 nm 4. En 3 log-kreditt på parasitter
Tabell 3. Sammenheng mellom barrierehøyde, anleggsstørrelse og kvalitetsnivå. Vannverksstørrelse (personer) 1. <1000
A
Kvalitetsnivå for vannkilde B C
3b + 3v + 0p
4b + 4v + 0p
4b + 4v + 1p
2. 1000 – 10.000
4b + 4v + 0p
5b + 5v + 1p
5b + 5v + 2p
3. >10.000
5b + 5v + 1p
6b + 6v + 2p
6b + 6v + 3p
Barrierehøyde (nødvendig log-reduksjon i vannverk totalt)
26
D a. 4b + 4v + 2p b. 4b + 4v + 3p c. 4b + 4v + 4p a. 5b + 5v + 3p b. 5b + 5v + 4p c. 5b + 5v + 5p a. 6b + 6v + 4p b. 6b + 6v + 5p c. 6b + 6v + 6p
Tema: Vann Tabell 4. Forslag til log-kreditt for tiltak i nedslagsfelt og kilde.
gjennom Tabell 3, den log-kreditt som
Kildetype Grunnvann
Log-kreditt
man har fått ved tiltak i nedslagsfeltet/
Inngjerdning av brønnsone
1b + 1v + 1p
Båndlegging av aktivitet i tilsigsområdet
2b + 2v + 1p
kilden og den man har fått pga annen behandling enn sluttdesinfeksjonen.
Byggeforbud, forbud mot næringsvirksomhet
Konklusjoner
Forbud mot utslipp
• Det er behov for en prosedyre eller
Begrensninger i ferdsel
metode som kan lede planleg-
Begrensning i bruk at tilsigsområde som beitemark
gere av vannverk, saksbehandlere
Maksimal log-kreditt for grunnvann Innsjø
3b + 3v + 2p
Begrensning i aktivitet i kilden (bading, vannsport etc)
1b + 1v + 0p
Båndlegging av aktivitet i nedslagsfeltet
2b + 2v + 1p
vannverkseiere, frem til hva som i
Forbud mot utslipp i nedslagsfelt og til kilde
practice” for å sikre tilstrekkelige er lagt frem, er et forslag til en slik
Begrensinger i ferdsel
prosedyre.
Begrensing i bruk av nedslagsfelt som beitemark
• Det er nødvendig å arbeide videre
Maksimal log-kreditt for innsjøvann Elv og bekk
3b + 3v + 1p 0b + 0v + 0p
Tabell 5. Log-kreditt for kunstig infil-
log-kreditten for ozoneringssteget ut fra
trasjon av overflatevann.
den aktuelle Ct-verdi. Ved de doser som
Log-kreditt
et aktuelt vannverk vil være ”best hygieniske barrierer. Det som her
Byggeforbud, forbud mot næringsvirksomhet
Det infiltrerte vannets
i drikkevannsforvaltningen og
med forslaget for å kvalitetssikre de kvantitative verdier som er foreslått • Det ville være ønskelig om også
benyttes for humusfjerning (1 – 1,5 mg O3/
de andre nordiske land gjorde en
oppholdstid i mettet
mg TOCråvann), vil beregnet log inaktivering
vurdering av prosedyren
og umettet sone > 60 døgn
for Giardia kunne bli høy (> 3 log), men 3b + 3v + 3p
30 – 60 døgn
2b + 2v + 2p
10 – 30 døgn
1b + 1v + 1p
Bestemmelse av nødvendig log-
Østerhus, S.W. (2006) Optimal
3 – 10 døgn
1b + 0v + 1p
reduksjon i sluttdesinfeksjonen
desinfeksjonspraksis. NORVAR-
Når man har den totalt nødvendige log-
rapport 147/2006, NORVAR
Koagulering/filtrering (evt med mellom-
reduksjon, samt de tiltak som er forutsatt
• Robertson, L. J. og Gjerde,
liggende sedimentering/flotasjon) er i de
i nedslagfelt/kilde og annen vannbe-
B. (2001) Occurrence of
fleste land regnet som en god barriere.
handling enn sluttdesinfeksjon, kan man
Cryptosporidium oocysts and
Fjerningen av virus må regnes som noe
finne ut hvilken log-reduksjon sluttdes-
Giardia cysts in raw waters in
dårligere enn for de større organismene.
infeksjonen må klare av ved å subtra-
Norway. Scand J Public Health 29
Nanofiltrering gir en sikker separasjon
here fra barrierehøyden (nødvendig log-
200 - 7.
av alle organismegrupper forutsatt at
reduksjon) i utgangspunktet, bestemt
lavere for Cryptosporidium (< 2 log).
Referanser • Ødegaard, H., Fiksdal, L. og
membranene er intakte. Man vil vanligvis oppleve en høyere barriereeffekt enn
Tabell 6. Bestemmelse av log-kreditt i vannbehandlingsanlegg med god
den som er nedfelt i Tabell 6, men man
partikkelseparasjon.
skal av grunner som er angitt over, ikke
Log-kreditt4
regne med høyere verdier i den prose-
Vannbehandlingsmetode Hurtigsandfiltrering uten koagulering
dyre som her er foreslått.
(filterhastighet < 7,5 m/h)
0,5b + 0v + 0,5p
Langsomsandfiltrering (filterhastighet < 0,5 m/h)
2b + 1v + 1p
I anlegg basert på ozonering/biofiltrering er det utvilsomt ozoneringen som gir den primære inaktiveringen, mens bidraget fra biofilteret er lite. For denne metoden foreslås det at man beregner
Koagulering/direkte sandfiltrering
3b + 2v + 2p 1
Koagulering + sedimentering (evt flotasjon) + filtrering 2
Koagulering/ultrafiltrering 3
Nanofiltrering
3b + 2v + 2,5 p 3b + 2v + 3p 3b + 3v + 3p
27
Tema: Vann
God vannforsyning skal bli enda bedre Av Kjetil Furuberg og Toril Hofshagen, Norsk Vann BA (tidligere NORVAR BA) Mattilsynet har påvist at mange vannverk ikke oppfyller alle krav. Norsk Vann har utarbeidet en tiltaksplan for å sikre en god, norsk vannforsyning. Norsk vannforsyning er blant de beste
Utfordring 1: Andel godkjente
Tiltak
i verden, med nok vann til alle og gjen-
vannverk er for lavt
Norsk Vann vil være en pådriver for at
nomgående god kvalitet. I følge SSB
Ifølge Mattilsynet forsynes 64 % av
vannverkene søker om godkjenning
fikk hele 99 % av innbyggerne, som er
befolkningen av godkjente vann-
ved å:
tilknyttet kommunale vannverk, tilfreds-
verk ved utgangen av 2006. Tall fra
• påpeke viktigheten av at vannver-
stillende hygienisk kvalitet på vannet
Vannverksregistret (VREG) viser at ca.
kene får godkjenningen i orden og
i 2006.
4,2 mill. personer forsynes fra godkjen-
oppfordre til økt innsats på området
Men det er fortsatt klare utfordringer
ningspliktige vannverk (89 % av befolk-
ved mange vannverk, og vi må som
ningen). Kommunale vannverk forsyner
medlemsblad, gjennom e-brev
bransje stadig forbedre oss i takt med
3,97 mill. (85 % av befolkningen). I 2008
til medlemmer og gjennom
ny kunnskap. Mattilsynet gjennomførte
vil nytt vannverk i Oslo settes i drift, og
driftsassistanser
i 2006 og 2007 en landsdekkende tilsyns-
andelen av befolkningen som forsynes
• bidra til kompetanseoppbygging
kampanje med vannverk. Resultatene
med vann fra godkjent vannverk vil
gjennom kurs, fagtreff og annen
fra kampanjen ga nyttige innspill til det
da øke til 76 %. Det er et mål at alle
informasjon
kontinuerlige forbedringsarbeidet som
vannverk godkjennes.
må skje ved vannverkene.
At et vannverk er godkjent viser at de
• informere i Norsk Vanns
Utfordring 2: Antall avvik ved tilsyn
I etterkant av tilsynskampanjen, har
fysiske og organisatoriske forutsetnin-
er for høyt
Mattilsynet og Norsk Vann utarbeidet
gene for å levere vann med god kvalitet
Følgende forbedringsområder er påpekt
hver sine planer for hvordan vi skal gå
og i riktig mengde er tilfredsstilt på
fra Mattilsynet gjennom tilsynskam-
frem i arbeidet med å sikre en god,
godkjenningstidspunktet. Dette betyr
panjer i 2005-2007:
norsk vannforsyning. Norsk Vann har
at et vannverk med en eldre godkjen-
• fokus på og styring med kritiske
vært i dialog med Mattilsynet om de
ning ikke nødvendigvis tilfredsstiller
punkter i vannbehandlingen bør
to planene som nå foreligger, for å
dagens krav, og at et ikke godkjent
stimulere til et koordinert og målrettet
vannverk kan ha de fysiske forutset-
forbedringsarbeide.
ningene til stede, men har mangler i
forbedres • implementere og etterleve eget internkontrollsystem
Norsk Vanns ”tiltaksplan for god,
organisasjonen. Forsinkelser i godkjen-
• utarbeide skriftlige bered-
norsk vannforsyning” tar utgangspunkt
ningsprosessen kan også medvirke til
skapsplaner og avholde
i 6 hovedutfordringer og inneholder
at vannverk ikke er godkjent, selv om
beredskapsøvelser
en rekke tiltak som skal bidra til å løse
forutsetningene er tilstede.
disse. Noen av tiltakene er under gjen-
Ifølge SSB fikk 99 % av innbyggere
nomføring allerede, men det vil være
tilknyttet kommunale vannverk tilfreds-
nødvendig med satsing på dette feltet
stillende hygienisk kvalitet på vannet i
i flere år fremover fra både vannverks-
2005 og 2006.
bransjens og Mattilsynets side.
• oppfylle vannkvalitetskravene og dokumentere dette i henhold til forskriftskravene • forbedre rutiner ved arbeid på nettet Tiltak Norsk Vann vil være en pådriver for at vannverkene skal ta lærdom av de
28
Tema: Vann avvikene som er avdekket i tilsynskam-
både vannkilde og vannbehandling.
med kompetanseoppbygging gjennom
panjen ved å:
Videre er det flere prosjekter under
en rekke ulike tiltak. Det vises til norsk-
• distribuere rapporter og materiell
arbeid som vil gi kunnskapsutvikling om
vann.no og Norsk Vanns styringsdoku-
som Norsk Vann har utarbeidet
bruk av blant annet vannbehandlings-
menter for en nærmere beskrivelse.
som gir god veiledning på de
metodene UV og membranfiltrering
forbedringsområdene som er
som hygienisk barriere.
Utfordring 5: Myndighetene har ikke tilstrekkelig kapasitet,
påpekt Norsk Vann vil:
kompetanse og samordning på
Vanns faglige materiell ytter-
• arbeide for å videreutvikle prose-
drikkevannsområdet
ligere, også for de som ikke er
dyren for vurdering av hygieniske
medlemmer
barrierer og at denne tas i bruk av
Tiltak
vannverksbransjen og aksepteres
Norsk Vann forventer og vil arbeide
av myndighetene
for at:
• øke tilgjengeligheten til Norsk
• utarbeide veiledningsmateriell og rapporter for de områdene hvor det ikke finnes tilstrekkelig materiell • avklare med Mattilsynet hvilke kvali-
• arbeide videre med forskning og
toren gjennom gebyrer benyttes til
hygienisk sikkerhet
på arbeid med vann • VA-lov utarbeides
tetsnivå som skal legges til grunn for rutiner for arbeid på nettet • avklare med Mattilsynet hvilket
• midler som tas inn fra vannsek-
utvikling innen vannbehandling og
Utfordring 4: Vannverksbransjen står ovenfor en situasjon med
• offentlige myndigheter samordner sin innsats
risikobilde som skal legges til
rekrutterings- og kompetansemangel
• Mattilsynet følger opp anbefa-
grunn for det videre arbeidet
Ubesatte stillinger innen vann- og avløp
linger for økt sikkerhet i vann-
innen drikkevann generelt
er på vei til å bli en normal situasjon.
forsyningen ved å følge opp
• fokusere på problemstillin-
Dette problemet vil forsterkes de neste
statlig ansvar iht. tiltaksplan etter
gene i fagtreff og på bransjens
10 til 20 årene. Mange av utfordrin-
”Sårbarhet i vannforsyningen” og
møtesteder
gene innen VA krever god kompetanse
”NOU 2006:6 – Når sikkerheten er
i alle ledd – fra driftspersonell til ledere.
viktigst”
• distribuere informasjon til bransjen fra offentlige aktører • innhente og formidle erfaringer
Manglende personell vil medføre økt risiko for en dårligere tjeneste.
Utfordring 6: Forskning og utvikling innen vannforsyning dekker ikke
med ulike typer sertifiseringsog kvalitetssystemer innen
Tiltak
behovet for ny kunnskap
VA-bransjen
Norsk Vann arbeider aktivt for økt
Nasjonal forskning og utvikling innen
rekruttering og kompetansebygging
vannforsyningsområdet tilføres i svært
Utfordring 3: Ikke alle vannverk har
gjennom:
liten grad midler fra det offentlige. Det
tilfredsstillende hygieniske barrierer
• egen opplæringsgruppe som
gjøres noe arbeid gjennom prosjektsys-
En av hovedgrunnene til dette er at
arbeider med langsiktige tiltak
temet til Norsk Vann, men det er langt
begrepet ”to hygieniske barrierer” har
mot skoleverket
fra tilstrekkelig til å dekke behovet.
vært gjenstand for tolkning og disku-
• samarbeid med andre aktører
sjon, og er under fortløpende vurdering
i bransjen om informasjon til
Tiltak
utfra ny kunnskap. Dette har medført
studenter på høgskoler og
Norsk Vann vil arbeide for at:
endrede krav til vannverkene og behov
universitet
• Forskningsrådet, Mattilsynet og
for en enhetlig metode for hvordan barrierene skal fastsettes.
• egen gruppe for de yngre i bransjen, VA-yngre • styrke innsatsen fra Norsk Vanns
Tiltak
side med en stilling som er dedi-
Norsk Vann er i ferd med å videreutvikle
kert til rekrutteringsarbeid
og teste ut en prosedyre for vurdering av hygieniske barrierer som omhandler
andre offentlige aktører bidrar til ytterligere satsning på forskning og utvikling innen vannforsyning • Norsk Vann sitt prosjektsystem videreføres og bidrar som en aktiv partner i utviklingsarbeidet innen
I tillegg til dette arbeider Norsk Vann
vannsektoren
29
Tema: Vann
Hygieniske barrierer i drikkevannsforsyningen Folkehelseinstituttet (fhi.no) Et grunnleggende prinsipp i norsk drik-
via behandlingsanlegget og ut på distribu-
vannbehandlingsanlegget?
kevannsforsyning er at man skal ha minst
sjonsnettet. Det å sikre to hygieniske barri-
• Er sannsynligheten for at svikt i
to uavhengige hygieniske barrierer mot
erer mot alle typer forurensning gjennom
”kildebarrieren” vil kunne oppstå
alle de ulike typene fysisk, kjemisk og
hele prosessen er en krevende oppgave, for
samtidig med svikt i ”behandlings-
mikrobiell forurensning som kan tenkes å
man må huske at et tiltak som virker som
barrieren” tilstrekkelig lav, tatt i
nå vannet, se drikkevannsforskriftens § 14.
god nok barriere overfor én bakterieart
betraktning mulige konsekvenser
Uavhengige barrierer sikrer at vannforsy-
ikke nødvendigvis virker overfor en annen,
for abonnentene?
ningen forblir tilfredsstillende selv om en
eller overfor virus, eller overfor proto-
• Har vi tilstrekkelig kontroll med
av barrierene midlertidig skulle svikte.
zoer som Giardia eller Cryptosporidium. I
at drikkevannet ikke forurenses i
I drikkevannsforskriften defineres
vurderingen av et vannforsyningssystems
transportsystemet?
en hygienisk barriere som en ”Naturlig
hygieniske barrierer bør man stille seg
eller tillaget fysisk eller kjemisk hindring,
følgende sentrale spørsmål:
herunder tiltak for å fjerne, uskadeliggjøre
Vannverkseier og tilsynsmyndigheter må hver for seg og i samarbeid vurdere hva
eller drepe bakterier, virus, parasitter mv.,
• Hva kan forurense vannkilden?
som kan utgjøre til sammen minimum
og/eller fortynne, nedbryte eller fjerne
• Hvordan kan dette forhindres?
to hygieniske barrierer, og hvordan man
kjemiske eller fysiske stoffer til et nivå hvor
• Hvordan kan vi redusere faren for
kan få naturgitte forhold og teknologi
de aktuelle stoffene ikke lenger represen-
forurensning av drikkevannet ved
til å virke sammen på en optimal måte.
terer noen helsemessig risiko.”
tiltak i vannkilden?
Godkjenningsmyndigheten beslutter hvor-
Mange ulike typer forurensning kan
• Hvordan kan vi redusere faren for
vidt de foreslåtte hygieniske barrierer anses
påvirke drikkevannskvaliteten fra råvannet,
at forurenset drikkevann passerer
for tilfredsstillende i den aktuelle saken.
Norsk Vanns prosjektsystem:
Kunnskapsutvikling i vannsektoren Av Kjetil Furuberg, Norsk Vann Oppgaven med å levere en god og trygg vannforsyningstjeneste stiller krav til kompetanse på en rekke områder, og det er stadig behov for å videreutvikle kunnskapen. Gjennom Norsk Vanns prosjektsystem gjennomføres det prosjekter som både gir matnyttig veiledning og fører til kunnskapsløft. Mange rapporter foreligger allerede og flere er under utarbeidelse. Denne artikkelen gir en oversikt over prosjekter knyttet til drikkevann og ledningsnett. Mer fullstendig informasjon kan hentes på norskvann.no Om Norsk Vanns prosjektsystem
NORVAR) kan delta i prosjektsystemet.
kroner og med prosjektstøtte fra andre
Alle kommuner og VA-verk som er
Årlig kontingent er 1 kr per innbygger.
aktører ble budsjettet på til sammen
medlemmer i Norsk Vann (tidligere
I 2006 ble det innbetalt 3,6 millioner
9,2 millioner kr. Det er lagt opp til en
30
Tema: Vann brukerstyring av prosjektvirksomheten
for det enkelte vannverk, både når det
som sikrer at VA-bransjen og deltakerne
gjelder valg av prøvepunkter, hyppighet
i prosjektsystemet får mest mulig nytte
av prøvetaking og hvilke parametre man
av prosjektene.
skal analysere på.
• Del C: Beredskapsanalyse og utvikling av beredskapsplan • Del D: Drift og videreutvikling av beredskapen
Det er lagt vekt på at prøvetakingsNorsk Vanns prosjektsystem er for peri-
programmet skal gi mest mulig nyttig
Den trinnvise arbeidsprosessen som
oden 2004-2008 delt inn i følgende
informasjon for den løpende driften
veiledningen beskriver vil være egnet
programområder:
av vannverket. Veiledningen gir anbe-
for alle vannverksstørrelser, men detal-
falinger og råd for gjennomføring av
jeringsgraden må tilpasses det enkelte
selve prøvetakingen, om bruk av konti-
vannforsyningssystem og kartlagt risiko
nuerlige målinger og om bruk av måle-
og sårbarhet. For vannverk som har en
data. Selve veiledningsdelen er gjort
etablert og godt øvet beredskap, gir
så kortfattet som mulig, mens en del
veiledningen råd om gjennomføring av
3. Bedre ledningsnett
utdypende informasjon og tabeller er
fremtidige revisjoner av beredskapen.
4. Effektive VA-organisasjoner og
plassert i vedleggsdelen. Som vedlegg
1. Kildekontroll og gjenbruk av ressurser 2. Sikker vannforsyning med fokus på helse
tilfredse brukere 5. Diverse
er det også utarbeidet eksempler på
Optimal desinfeksjonspraksis for
prøvetakingsprogrammer for noen ulike
drikkevann
vannverkskategorier.
Drikkevannsforskriften stiller krav til at det skal være minimum to hygieniske
Rapportene som utgis, legges ut på www.norskvann.no > Fag/prosjekter
Økt sikkerhet og beredskap i
barrierer i et vannforsyningssystem,
> Rapporter. De som deltar i Norsk
vannforsyningen – veiledning
hvorav desinfeksjon normalt utgjør den
Vanns prosjektsystem kan fritt laste ned
Regelverket krever at vannverket har
ene barrieren. Nyere forskning viser
rapportene, mens andre må betale for
en beredskapsplan som gjør det i stand
at de ulike desinfeksjonsmetodene
dem. Målet er at deltakelsen etter hvert
til å håndtere uønskede hendelser.
har forskjellige styrker og svakheter,
blir landsdekkende, slik at rapportene
Veiledningen gir råd om hvordan
og det er vanskelig å vite hva som vil
kan være gratis for alle.
vannverket kan gå frem i arbeidet
være en optimal og fremtidsrettet
Innenfor programområde 2 og 3
med å etablere og utvikle sin bered-
desinfeksjonspraksis.
gjennomføres det en rekke prosjekter
skap. Arbeidet med veiledningen ble
I Norsk Vann-rapport 147/2006 er
som bidrar til et kompetanseløft på
igangsatt på initiativ fra Norsk Vann og
det bl.a. gjort en vurdering av hvilke
drikkevannsområdet. Vi skal her presen-
DSB, med finansiering fra daværende
patogener man skal ha barriere mot, en
tere noen av prosjektene under disse
NORVARprosjekt, Helse- og omsorgs-
gjennomgang av forskjellige desinfek-
programområdene.
departementet, DSB og Mattilsynet.
sjonsmetoder og en statusbeskrivelse av
Styringsgruppen for prosjektet besluttet
dagens norske desinfeksjonspraksis. Et
å utgi veiledningen i Mattilsynets
sentralt element i prosjektet har vært å
rapportserie, og den inngår derfor
sammenlikne norsk desinfeksjonspraksis
Veiledning i utarbeidelse av
i C-serien for Norsk Vann-rapporter
med den i andre land, gjennom en
prøvetakingsprogrammer for
(rapport C5/2006), som er rapporter
omfattende spørreundersøkelse rettet
drikkevann
bekostet av Norsk Vanns prosjektsystem,
mot eksperter i en rekke land. Det er
Drikkevannsforskriften stiller krav til
men utgitt i andre serier.
også gjort en gjennomgang av de ameri-
PROSJEKTER INNEN DRIKKEVANN
dokumentasjon av vannkvalitet, men
Veiledningen består av fire delka-
kanske reglene for ”multiple barrier” og
det er opp til den enkelte vannverkseier
pitler, slik at det er mulig å benytte
bruk av Ct-prinsippet i dimensjonering
å foreslå overfor Mattilsynet hvordan
hver enkelt del som en frittstående
av desinfeksjonsprosesser.
disse kravene kan møtes for eget vann-
delveiledning:
forsyningssystem. Veiledningen (Norsk
• Del A: Forberedende arbeider og
Vann-rapport 148/2006) gir anbefalinger og råd om hvordan man kan gå frem for å fastlegge prøvetakingsprogram
fareidentifikasjon • Del B: Gjennomføring av risiko og sårbarhetsanalyse
Basert på dette omfattende grunnlagsmaterialet, er det utarbeidet forslag til en norsk prosedyre (se figur) for å kunne bestemme hva som vil være god desinfeksjonspraksis for det enkelte
31
Tema: Vann vannverk. Det er videre utarbeidet
skal innhente norsk-svenske erfaringer
Veiledning i bygging og drift av
forslag til en ”verktøykasse” med bereg-
samt internasjonale retningslinjer og
drikkevannsbasseng (rapport nr. 137)
nings- og test-metoder for desinfek-
erfaringer, som skal sammenstilles i en
Veiledningen gir konkrete råd og anbe-
sjonsprosesser. Avslutningsvis er det
veiledning. Satsingen på å etablere hygi-
falinger om
gitt en rekke anbefalinger for hvordan
eniske sikkerhetsbarrierer mot parasitter
• Lagring av vann i basseng
man bør gå videre i dette arbeidet,
har gitt en eksplosiv vekst i byggingen av
• Planlegging og prosjektering
som er bakgrunnen for igangsettelse
UV-anlegg, særlig i Norge. Erfaringene
• Bygging og utstyr
av prosjektene ”Optimal desinfeksjons-
med de nye anleggene er imidlertid
• Nødvendige sikringstiltak
praksis – fase II” og ”Vannkilden som
blandet. Prosjektet samler og vurderer
• Krav til kontroller før overtakelse
hygienisk barriere”.
erfaringene slik at feil og svakheter
og idriftsetting
unngås på nye anlegg. Prosjektet har
• Drift av basseng
Optimal desinfeksjonspraksis – fase II
allerede gitt gode resultater og har
• Utførelse av utbedring og
Optimal desinfeksjonspraksis fase II ble
blant annet satt fokus på kvaliteten på
igangsatt i april 2007. Prosjektet er et
strømforsyningen til UV-anlegg.
samarbeid med Svenskt Vatten, og skal
reparasjoner Kartlegging av mulig helserisiko
avsluttes i desember 2008. Målet med
Membranfilter som hygienisk barriere
for abonnenter berørt av trykkløs
arbeidet er å vurdere barriereeffekten
Prosjektet ble igangsatt med bakgrunn
vannledning ved arbeid på
for vanlige prosessløsninger på norske
i ulike typer driftsproblemer som gjen-
ledningsnettet (nr. 143)
og svenske vannverk, prøve ut prose-
nombrudd i membran, kimtall på rent-
Epidemiologisk studie ved 7 kommunale
dyren for bestemmelse av optimal desin-
vannssiden og biofilmvekst. Videre viste
vannverk for å kartlegge helsemessig
feksjonspraksis og lage en veiledning
tall fra vannverksregistret (2002) fore-
effekt av trykkløst nett. Undersøkelsen
for bruk av prosedyren. I tillegg vil de
komst av E. Coli i rentvann på flere
ble gjennomført ved telefonintervju
dimensjonerende Ct-verdiene foreslått
anlegg. Målet med prosjektet ble
av husstander eksponert for trykk-
i fase I verifiseres og datagrunnlaget
følgelig å kartlegge dagens tilstand
løse episoder, samt ikke-eksponerte
etterprøves.
og utarbeide anbefalinger om dimen-
husstander. Resultatene viste over-
sjonering og drift av membrananlegg.
hyppighet av lettere diarésykdommer
Vannkilden som hygienisk barriere
Sentrale tema er forfilter/forbehandling,
der husstanden hadde vært utsatt for
Norsk Vann-prosjektet ”Vannkilden
råvannets betydning for anleggsutfor-
trykkløse episoder ved reparasjoner.
som hygienisk barriere” avsluttes i mai
ming og drift, målepunkter i anlegget
Videreføring i ny rapport for å forbedre
2008 og vil foreslå et kriteriesett for
og valg av parametre for å kunne over-
rutiner (2008).
bedømmelse av hygienisk barriereef-
våke barriereeffekten, driftsrutiner,
fekt i overflatevannkilder, og hvordan
styringsparametre for optimalisering av
Helsemessig sikkert vannledningsnett
man kan dokumentere eller sann-
drift, rengjøring og dimensjonerende
Dette er under arbeid og vil bli avsluttet
synliggjøre at barrieren er effektiv.
kriterier. Rapporten er i trykken og
august 2008. Her gis det anbefalinger
Resultater fra dette prosjektet og NGUs
utgis mai 2008.
om hvordan arbeid på ledningsnett skal utføres for å minimalisere risikoen for
prosjekt ”Klausulering rundt løsmassebrønner”, vil tas inn i prosedyren
PROSJEKTER INNEN LEDNINGSNETT
forurensning av nettet. Prosjektet har studert ulike farer for forurensning,
for optimal desinfeksjonspraksis ved bedømmelse av vannkildens sårbarhet
Dette er et utdrag av de prosjektene
uheldige utforminger og potensielle
og barrierevirkning.
som er mest relevante for den hygieniske
feil som kan oppstå i drikkevannsnettet.
kvaliteten av drikkevannet. I tillegg er
Det er laget en oversikt over forskjel-
Teknisk veiledning – dimensjonering,
det gjennomført prosjekter knyttet til
lige hendelser og komponenter som
utforming og drift av anlegg for UV-
kvalitet og livsløpsstandarder både for
kan representere en fare for innsug av
desinfeksjon av drikkevann
vann og avløpsnettet, prosjekter kun
forurenset vann. Forskjellige problem-
Prosjektet startet opp i april i år og går
innen avløp og det er utarbeidet nye
stillinger er diskutert og det er laget
frem til september 2008. Prosjektet er
veiledere knyttet til overvann.
forslag til endring av rutiner for å sikre
et samarbeid med Svenskt Vatten, og
32
hygienisk betryggende drikkevann.
Tema: Vann Oppfordring
og gi vannverkene, deres rådgivere og
prosjektarbeidet på drikkevann i årene
Dette var et innblikk i noen av prosjek-
andre aktører (Mattilsyn, kommunehel-
som kommer! Spesielt fordi vi nå er inne
tene på vannområdet i inneværende
setjenesten m.v.) nødvendige verktøy
i diskusjoner om hvilke temaer som skal
programområde for Norsk Vanns
til å gjøre en god jobb. Vi setter pris
vektlegges i neste fire års periode (2009
prosjektsystem. Målet er at prosjek-
på å få tilbakemeldinger om nytten av
– 2012). Innspill kan sendes til post@
tene skal bidra til et nødvendig felles
rapportene som utgis og innspill om
norskvann.no.
kompetanseløft på drikkevannsområdet
hvilke fokusområder det bør være for
Mattilsynets tilsyn med drikkevann i Norge Av Erik Wahl, Mattilsynet, distriktskontoret for Trondheim I denne artikkelen gies en oversikt over tilsyn med drikkevann i Norge. På bakgrunn av regelverk, kunnskap om status i ved norske vannverk og om drikkvannets helsemessige betydning, gies en framstilling av Mattilsynets arbeidsmetoder, virkemiddelbruk og strategier for tilsynet med drikkevann. Forvaltning og regelverk
dyrehelsetilsyn, Fiskeridirektoratets
at det var lovgivers hensikt at staten,
Tiden før Mattilsynet ble etablert
sjømattilsyn, Statens næringsmiddel-
ved Mattilsynet, skulle ha hovedan-
Fram til 1.1.2004 var tilsynsansvaret
tilsyn og de interkommunale nærings-
svaret for tilsyn med drikkevann, for å
for drikkevann todelt. Det interkom-
middeltilsyn. Den nye matloven, som
styrke og samordne dette tilsynet. For
munale næringsmiddeltilsynet førte
erstattet 12 tidligere lover, regulerer
annet bruk av vann enn til drikk, som
tilsyn hjemlet i næringsmiddelloven
Mattilsynets virksomhet. Mattilsynet
for eksempel svømmehaller, friluftsbad,
med en viss nasjonal samordning
fører tilsyn med plante- og dyrehelse,
boblebad osv, fører kommunen tilsyn
gjennom Statens næringsmiddeltilsyn.
dyrevelferd, fôr og mat, og er orga-
etter kommunehelseloven.
Kommunene førte tilsyn etter kommu-
nisert i 3 ledd med ett hovedkontor,
nehelseloven, tilsynet var ofte lagt til
8 regionkontor og 63 distriktskontor
Lokalt samarbeid i drikkevannstilsynet
kommunelege eller etat for miljørettet
(noen distriktskontor slås nå sammen,
På tross av at hovedansvaret for drikke-
helsevern. Kommunestyret var godkjen-
og antallet reduseres derfor noe).
vannstilsyne nå ligger hos Mattilsynet, er
ningsmyndighet for de fleste vannverk.
det fortsatt rom for praktisk samarbeid
Grensen for ansvarsområdene mellom
Tilsynsansvar for drikkevann, formelt
mellom Mattilsynet og kommunens
næringsmiddeltilsyn og kommune var
grunnlag
organ for tilsyn etter kommunehelse-
uklar, og praksis varierte mellom kommu-
Drikkevannsforskriften § 16 angir at
loven (avdeling for miljørettet helse-
nene. Det kommunale næringsmiddel-
Mattilsynet fører tilsyn med drikkevann
vern eller lignende), både i det løpende
tilsynet var den mest aktive parten i
etter matloven, og at kommunen fører
tilsyn med vannverk og i problemsitua-
tilsynsarbeidet, og i mange kommuner
tilsyn etter kommunehelseloven. Fordi
sjoner. Omfang og organisering av dette
var kommunens eget tilsyn med drik-
matloven i § 2 (i motsetning til den
samarbeidet varierer mellom kommuner,
kevann i praksis fraværende.
tidligere næringsmiddelloven) spesielt
avhengig av prio riteringer og ressurser.
angir at loven omfatter drikkevann,
I noen kommuner er kontoret for miljø-
Mattilsynet
følger det at alt tilsyn med vann brukt
rettet helsevern (helsevernetat eller
Mattilsynet ble etablert fra 1.1.2004
til næringsmiddelformål faller innunder
lignende) samlokalisert med Mattilsynets
som et stort nytt statlig tilsynsorgan
matloven og dermed Mattilsynet. Av
distriktskontor (blant annet i Bergen).
ved fusjon av Landbrukstilsynet, Statens
forarbeidene til loven, framkommer det
Men også i mange kommuner, der disse
33
Tema: Vann ikke er samlokalisert, er det godt samar-
Sikre og beskytte råvannskildene
høydebasseng byr på store utfordringer.
beid her. Mattilsynet konstaterer imid-
Mange vannverk har råvannskilder som
Mange vannverk klarer ikke å rehabili-
lertid at noen kommuner avsetter små
er utsatt for forurensing fra kloakk,
tere og fornye ledningsnett i takt med
ressurser til dette tilsynsarbeidet, og at
beitende husdyr og ville dyr og fugler.
forfallet. Lekkasjer og brudd oppstår,
i mange kommuner har fagpersonell
Tidligere har en antatt at store innsjøer
og det dannes slam og rust i lednings-
som håndterer disse sakene begrenset
med sprangsjikt og inntak på dypt vann
nettet. Undertrykk kan oppstå ved repa-
drikkevannsfaglig kompetanse. I slike
har vært godt beskyttet mot slik foru-
rasjoner, pumpesvikt, brannvannstap-
kommuner blir Mattilsynet enerådende
rensing. Nyere norsk og utenlandsk
ping og lignende, og da kan forurenset
på dette området.
forskning viser at mange av de aktuelle
vann suges inn via hull, defekte ventiler
vannbårne og sykdomsframkallende
og lignende. I høydebasseng kan det
Status og videre utfordringene for
smittestoffene kan overleve i både uker
forekomme innlekking gjennom tak
norsk vannforsyning
og måneder i vann. Ekstremvær vil fore-
eller fjellsprekker. Nyere forskning viser
De siste 15 år har det vært en stor utvik-
komme oftere enn før, og dette påvirker
at mulig sykdomsframkallende smitte-
ling i norsk vannverksbransje. I 1995 kom
strømningsmønsteret i innsjøer. Som
stoff kan vokse i slam på ledningsnettet
ny norsk drikkevannsforskrift tilpasset
følge av dette har norske forskningsmiljø
i større grad enn det man har antatt
kravene EU-lovgivning. Mange vann-
og fagmyndigheter tydelig uttalt at den
tidligere. Mange vannverk strever med
verk ble bygd ut og sikret for å etter-
hygieniske sikkerheten, som ligger i
å møte disse utfordringene.
komme disse kravene, delvis med statlig
store innsjøer med vanninntak på dypt
økonomisk støtte fra Program for vann
vann, ikke er så stor som tidligere antatt.
Beredskap
vannforsyning, som også finansierte en
Mattilsynet legger denne vurderingen
Svikt i vannforsyning – enten ved bort-
omfattende norsk forskningsaktivitet.
til grunn i tilsynsarbeidet.
fall av vann, eller ved dårlig vannkvalitet
Sett fra Mattilsynets ståsted kan de
– kan ha stor betydning for samfunnet.
viktigste utfordringene for norsk vann-
Forbedret vannbehandling
Vannbårne utbrudd og ”alarmsitua-
forsyning oppsummeres med følgende
Når ny kunnskap viser at råvannskildene
sjoner” som har forekommet i Norge
punkt:
er mindre trygge enn tidligere antatt,
de senere år har satt vannverkenes og
må dette kompenseres med å etablere
samfunnets beredskap på en hard prøve,
Få vannverket godkjent
økt sikkerhet i vannbehandlingen. De
og har vist at norske kommuner og
Drikkevannsforskriften krever at vann-
sykdomsframkallende vannbårne para-
vannverkseiere har store utfordringer
verk som forsyner over 20 husstander
sittene Giardia og Cryptosporidium er
på dette området.
skal godkjennes i to faser: ved planleg-
resistente mot klor. De forekommer i
ging og ved ferdigstilling. Mattilsynet
norske vannkilder. Giardia forårsaket
Profesjonalitet og kompetanse i
er godkjenningsmyndighet. Også ved
et stort vannbåret utbrudd i Bergen
ledelsen
etablering av vesentlige nye deler av
2004. Svært mange norske vannverk
De fleste norske vannverk er små, og
eksisterende vannverk (for eksempel ny
har klor som eneste desinfiserende
mange vannverk eies av små og mellom-
kilde, nytt vannbehandlingstrinn, eller
vannbehandling og er dermed ikke
store kommuner. Noen av disse vann-
nye deler av distribusjonssystem) skal de
beskyttet mot disse parasittene. På
verkene har begrensete ressurser og
nye tiltakene godkjennes. Bare ca 50 %
bakgrunn av disse forholdene, er det
kompetanse i ledelsen på områder som
av norske godkjenningspliktige vannverk
svært mange vannverk som har behov
regelverksforståelse, drikkevannshy-
er godkjent, og disse forsyner 64 % av
for å etablere behandlingstrinn som
giene, sikring av nedslagsfelt og plan-
befolkningen. Grunnen til at vannverk
dreper eller fjerner disse parasittene.
legging og drift av teknisk avanserte
mangler godkjenning kan være enten at
Aktuelle behandlingsmetoder for dette
vannbehandlingsanlegg. Det er derfor
de faktisk ikke oppfyller drikkevannsfor-
kan være UV-desinfeksjon, membran-
et stort behov for kompetanseheving
skriftens krav, eller at de ikke har fullført
filtrering eller kjemisk felling.
ved mange vannverk.
Distribusjonssystem
Blir vi syke av norsk drikkevann?
Transport av vann fra vannbehand-
Det foreligger noen rapporter og under-
lingsanlegg gjennom ledningsnett og
søkelser om dette: En undersøkelse
søknadsprosessen med framlegging av nødvendig dokumentasjon.
34
Tema: Vann utført av Karin Nygård ved Nasjonalt
smittestoffene som er omtalt, herunder
sjonen for utbruddet påpekte en rekke
Folkehelseinstitutt viser at det i Norge
Campylobacter og Salmonella, er bruk
forhold som en kan trekke lærdom av;
i perioden 1988 – 2002 ble registrert
av ikke-desinfisert drikkevann angitt
her er et utvalg av disse:
i alt 72 vannbårne utbrudd, og disse
som en av de viktigste smittekildene for
omfattet totalt 10 616 syke personer.
sykdom i den norske befolkningen.
• Utbruddet ville høyst sannsynlig
Det er grunn til å anta at svært mange
På bakgrunn av resultatene fra disse
vært unngått dersom bestem-
utbrudd ikke blir rapportert, og det
undersøkelsene, og det faktum at mange
melser i drikkevannsforskriften
reelle antall utbrudd og syke personer
norske vannverk ikke har tilstrekkelig
hadde vært fulgt. Vannverket
er trolig langt større. Blant de 39 utbrud-
hygienisk sikring av vannet, er det grunn
var ikke fullstendig godkjent
dene der smittestoffet ble avdekket,
til å anta at forurenset drikkevann er
da utbruddet fant sted, og de
var 19 utbrudd (49 %) forårsaket av
en av de viktigste årsakene til mat- og
nødvendige undersøkelser og risi-
Campylobacter-bakterier, 13 utbrudd
vannbåren sykdom i Norge. Den relative
kovurderinger, som skal foreligge
(33 %) forårsaket av Norovirus og 4
betydningen av drikkevann i forhold
før godkjenning, var ikke godt nok
utbrudd (10 %) forårsaket av Salmonella-
til andre typer matvarer som årsak til
utført og dokumentert.
bakterier. Disse tre smittestoffene anses
mage- og tarminfeksjoner, er trolig
• De første dagene etter at
å være de viktigste vannbårne sykdoms-
større i Norge enn mange andre land
utbruddet ble oppdager var
framkallende smittestoffene i Norge.
det er naturlig å sammenlikne med.
kommunikasjon mellom de lokale
Det var trolig få av pasientene i disse
helsemyndighetene og legene lite
utbruddene som ble undersøkt for
Noen vannbårne utbrudd; hva kan vi
effektiv, og kommunens smitte-
Giardia og Cryptosporidium, og det er
lære?
vernplan var mangelfull på dette
dermed uklart om noen av disse utbrud-
I det følgende skal omtales to større
området
dene skyldtes disse parasittene.
norske vannbårne utbrudd de senere år.
• Kommunen hadde mangelfulle
I 2003 – 2004 ble det gjennomført
Disse utbruddene har, på ulike måter,
rutiner for tilsyn og kontroll med
et prosjekt på oppdrag fra NORVAR
synliggjort svakheter ved vannforsy-
avløpsanlegg nær råvannskilden
for å undersøke mulig helserisiko for
ningen, og erfaringene herfra er nyttig
• Vannverkets prøvetakingsplan var
abonnenter berørt av trykkløs vann-
for alle berørte aktører.
ledning ved arbeid på ledningsnett.
i for liten grad tilpasset variasjoner i risiko, som for eksempel variasjon
Undersøkelsen omfattet i alt 88 trykk-
Giardia Bergen
løsepisoder som forekom ved vannverk
Høsten 2004 fant det sted et stort
i 7 norske byer. Resultatene viste at
Giardia-utbrudd i Bergen, som trolig
personer i husstander som var berørt
omfattet 5-6000 syke personer; en døde
av slike trykkløsepisoder hadde økt
og mange av de syke har fått kroniske
sannsynlighet for kortvarig oppkast- og
alvorlige helseplager. De samfunnsø-
mer på vannverkets kritiske
diarésykdom i dagene etter episoden
konomiske kostnadene er anslått til
kontrollpunkt
fant sted, sammenliknet med personer i
ca 30 mill kr. Forurensingskilden var
husstander som ikke var berørt av slike
trolig lekkasje fra kloakkledning ut fra
igjennom egne rutiner for informa-
trykkløsepisoder. Dette indikerer at
privatbolig i nedslagsfeltet til råvanns-
sjon og kommunikasjon
denne typen arbeid på vannlednings-
kilden. Dette skjedde i en periode med
nett kan medføre helserisiko for berørte
kraftig nedbør. Råvannsinntaket var ikke
Det anbefales at alle aktører med roller
abonnenter.
plassert dypt i innsjøen, og den eneste
knyttet til vannforsyning setter seg inn
Norsk
desinfiserende vannbehandlingen var
i rapporten fra granskingskommisjonen
I
rapporten
fra
i nedbør • Mattilsynet burde bidradd bedre til å avklare vannverkets godkjenningsstatus • Mattilsynet burde fokusert tilsynet
• Alle aktører bør gå kritisk
Folkehelseinstitutt fra 2008: Blir vi syke
klor, som ikke er effektiv mot Giardia.
etter dette utbruddet. Den er tilgjen-
av norsk kjøtt? er det gjort en vurde-
Utbruddet og den etterfølgende hånd-
gelig på www.bergen.kommune.no.
ring av hvilke betydning ulike smit-
teringen representerte en enorm belast-
tekilder (også andre kilder enn kjøtt)
ning på vannverket, helsemyndighetene,
har for flere av de viktigste mat- og
det lokale Mattilsynet og kommunens
vannbårne smittestoffene. For mange av
ledelse. Den eksterne granskingskomi-
35
Tema: Vann Campylobacter, Røros
Gjennomføring av tilsyn,
verkens virksomhet, har Mattilsynets
I mai 2007 fant det sted et stort
virkemiddelbruk
tilsyn som formål å påse at vannverket
utbrudd i Røros forårsaket av bakte-
Mattilsynet utøver tilsyn med vannver-
”passer på seg selv” – dvs. utøver
rien Campylobacter. Trolig ble ca 1.700
kene på mange måter. Det formelle
internkontroll. Mattilsynet etterser at
personer – halvparten av innbyggerne
tilsynet utøves gjennom inspeksjoner
vannverket har oversikt over foruren-
i kommunen - syke. Mattilsynet og
og revisjoner, oftest etter en plan fast-
singstrusler i kildens nedslagsfelt og
Nasjonalt Folkehelseinstitutt utførte en
lagt av det enkelte distriktskontor. I
overvåker dette, Mattilsynet etterser at
undersøkelse av utbruddet og konklu-
tillegg kommer arbeidet knyttet til
vannverket har tilfredsstillende overvå-
derte med at forurenset drikkevann var
godkjenninger; både saksbehandling
king av vannbehandlingsprosessen, og
årsaken, og at forurensingen trolig var
og veiledning, som ofte er omfattende
at vannverket har gode nok rutiner for
tilført til vannverkets ledningsnett. Det
og krevende.
drift av distribusjonsnettet; blant annet
ble kartlagt flere hendelser i dagene
De fleste inspeksjoner og alle revi-
før utbruddet som kunne har forår-
sjoner er varslet. Inspeksjoner kan være
Når det avdekkes brudd på regelverket
saket dette: Det var gjennomført flere
rutinemessig, eller kan komme som følge
som ikke medfører umiddelbar helse-
planlagte avstenginger av lednings-
av spesielle situasjoner. Inspeksjonen vil
fare, vil Mattilsynet ofte i første omgang
nettet i tilknytting til rutinemessige
ofte ha som formål å undersøke ett
veilede om regelverkets krav, og aktuelle
arbeidsoperasjoner, dette medførte
eller flere avgrensete saksforhold, og å
generelle faglige forhold knyttet til
trykkløst nett. Forurensinger kan ha
undersøke om vannverket etterkommer
dette. I den grad det er behov benytter
trengt inn i ledningene under disse
regelverket på disse områdene. Ofte er
Mattilsynet formelle virkemidler for å
operasjonene, og det var ikke utført
det naturlig for Mattilsynet å gi veiled-
påse at regelverkskrav etterkommes.
noen etterfølgende desinfeksjon av
ning om regelverk og om faglige forhold
For mindre alvorlige forhold benyttes
det berørte ledningsnettet. En annen
der Mattilsynet har kompetanse, som for
ofte i første omgang påpeking av plikt.
hendelse med mulig forbindelse til
eksempel forurensingskilder, mikrobio-
Dersom regelverksbruddet består eller
utbruddet, var brannøvelse på Røros
logi og hygiene. For de rent driftstek-
gjentas, og for mer alvorlige forhold,
flystasjon, som kan ha medført trykkløst
niske forhold er det vannverkene som
gies pålegg om at vannverket gjennom-
ledningsnett og eventuelt innsug av
har ansvaret, og her har Mattilsynet ofte
fører bestemte tiltak, med en konkret
forurenset vann gjennom eventuelle
liten kompetanse. På disse områdene
frist. Om pålegg ikke etterkommes innen
utettheter i ledningsnettet.
begrenser Mattilsynet seg oftest til å
frist vurderer Mattilsynet å gi tvangs-
Utbruddsrapporten peker på at vann-
avgjøre om forholdene tilfredsstiller
mulkt, ofte i form av løpende dagmulkt.
verket har ansvar å kartlegge kritiske
regelverkets krav. Revisjoner er ofte mer
Ved Mattilsynets distriktskontor for
punkt på distribusjonsnettet, og å
formelle i formen enn inspeksjoner og
Trondheim er det fattet flere vedtak om
etablere og utøve internkontroll for
har som formål å avgjøre om vannverket
løpende dagmulkt overfor vannverk. I
å styre disse punktene. Aktuelle tiltak
har internkontrollsystem i henhold til
ett tilfelle ble det gitt tvangsmulkt på
kan være:
regelverkets krav for dette.
kr 500 pr dag til et mindre vannverk på
reparasjoner og renhold.
Mattilsynet tar i liten grad ut vann-
grunn av manglende prøvetakingsplan. I
• Kartlegge ledningsnettet med
prøver. Prøvetaking baseres i det vesent-
ett annet tilfelle ble det forhåndsvarslet
sikte på å avdekke områder og
ligste på vannverkenes egenkontroll, og
tvangsmulkt på kr 5000 pr dag til et
punkt som er spesielt utsatt for
drikkevannsforskriften har detaljerte
større vannverk som ikke hadde etter-
lekkasje og lavt trykk.
krav til antall prøver, hyppighet, og
kommet pålegg om sende inn planer
• Etablere rutiner for reparasjoner
parametere som skal analyseres. For
for nødvendig sikring og utbygging
på ledningsnett med sikte å fore-
hver enkelt parameter er det spesifiserte
av vannverket. I begge tilfeller førte
bygge forurensing til vann
tiltak som vannverket plikter å utføre,
forhåndsvarsel eller vedtak om tvangs-
• Vurdere klorering av lednings-
dersom prøveresultat viser overskri-
mulkt til at påleggene ble etterkommet.
strekk etter arbeidsoperasjoner
delser. Mattilsynets rolle er å påse at
Dette viser at tvangsmulkt er et effek-
• Sikre at brannventiler på lednings-
vannverket har planer og rutiner for
tivt virkemiddel. Politianmeldelse har
dette, og at rutinene etterleves.
også vært benyttet noen få ganger
nettet ikke tillater innsug ved undertrykk
36
Også på de øvrige områdene av vann-
mot norske vannverk. Matloven omtaler
Tema: Vann virkemidlene og de formelle vilkår for
siste 4 år.
velse med bruk av opptrappende
bruk av disse. Mattilsynet har utarbeidet
De to kampanjene som er fullført
intern veileder for virkemiddelbruk
har vist at mange vannverk arbeider
for å sikre enhetlig, hensiktsmessig og
godt med å forbedre sikkerheten for
mulkt for å sikre gjennomføring av
formell korrekt bruk av disse. I henhold
helsemessig trygt vann. Men det er også
pålegg.
til forvaltningsloven blir det normalt gitt
vist at mange vannverk har mangler. De
• videreutvikle samarbeid med drik-
skriftlig forhåndsvarsel med adgang til å
viktigste typene avvik som er avdekket
kevannsbransjen (representert ved
gi uttalelse før vedtak fattes. Vedtak som
kan oppsummeres i følgende punkt:
organisasjonen Norsk Vann).
er fattet kan påklages. For vedtak fattet av Mattilsynets distriktskontor, er klageinstans Mattilsynets regionkontor.
virkemidler • i økende grad ta i bruk tvangs-
• utvikle og videreføre tilsynsper• Mange vannforsyningssystem har ikke to uavhengige hygieniske
sonalets kompetanse i tilsyn med drikkevann
barrierer; og oppfyller dermed ikke Mattilsynets tilsynskampanjer Mattilsynet har de siste årene gjennomført flere nasjonale tilsynskampanjer
de grunnleggende krav til hygi-
Oppsummering
enisk sikkert drikkevann
Norske vannverk har de siste 15 år gjen-
• Noen vannverk har
nomført mange viktige tiltak for å sikre
overfor vannverkene. Disse tilsynskam-
mangelfull kontroll med
trygt drikkevann. Erfaringer fra tilsyn
panjene har omfattet vannverk i hele
vannbehandlingsprosessen
og fra utbrudd som har funnet sted,
landet, og for den enkelte kampanjen er
• Noen vannverk har mangelfull plan
viser likevel at vannverkene fortsatt
det valgt ut bestemte forhold som det
og rutiner for vannprøvetaking og
har mange utfordringer. Mange vann-
fokuseres på. Som en del av tilsynskam-
håndtering av resultat
verk mangler fortsatt godkjenning og
panjene er det gjennomført omfattende
• Mange vannverk har mangel-
mange vannverk leverer periodevis
opplæring av Mattilsynets inspektører,
fulle rutiner for å sikre at vannet
helsemessig uttrygt vann. I Norge er
både med hensynt til faglige og tekniske
ikke forurenses når det utføres
trolig forurenset drikkevann en av de
forhold ved vannverkene, tilsynsme-
vedlikehold og reparasjoner av
viktigste årsakene til mat- og vannbåren
toder, presisering av krav som skal
ledningsnettet
sykdom. Mattilsynet innretter sine stra-
stilles til vannverkene, og hvilke virke-
• De fleste vannverkene har ikke
tegiske prioriteringer og tilsynsmetoder
midler som skal anvendes. Som følge av
utført beredskapsøvelser slik regel-
etter dette, blant annet med fokus på
denne interne opplæringen, er nivået
verket krever
enhetlig tilsyn, forutsigbarhet og tydelig
på tilsynet med vannverk blitt hevet
bruk av virkemidler. Med fortsatt godt
i betydelig grad, og Mattilsynet har
Disse erfaringene legges til grunn for
arbeid ved vannverkene og gjennomfø-
sikret at dette tilsynet nå utføres mer
Mattilsynets videre prioriteringer i det
ring av Mattilsynets handlingsplan, er
enhetlig over hele landet, enn før. Det
videre tilsynet.
det grunn til å tro at norsk drikkevann
er utarbeidet en rekke sjekklister for
vil bli vesentlig tryggere i årene som
tilsyn med de enkelte områdene (for
Mattilsynets handlingsplan for tilsyn
eksempel: sikring av råvannskilde, ulike
med vannverk
typer vannbehandling, vannverkenes
Etter oppdrag fra Helse- og omsorgs-
prøvetaking, drift av ledningsnett,
departementet la Mattilsynet høsten
tilsyn med høydebasseng, beredskap).
2007 fram en handlingsplan for tilsyn
Tilsynskampanjen for 2005 hadde fokus
med drikkevann fram til 2010. Planen
på vannverkenes råvannskilder og vann-
angir at Mattilsynet skal:
behandlingsanlegg og omfattet 250 vannverk. Tilsynskampanjen for 2006/07
• gjennomføre tilsynskampanjen
hadde fokus på vannverkenes godkjen-
for 2008: Utføre tilsyn av samtlige
ning, beredskap og distribusjonsnett
godkjenningspliktige vannverk
og omfattet 356 vannverk. I 2008 gjen-
som ikke har hatt tilsyn siden
nomføres en tilsynskampanje med fokus på vannverk som ikke har hatt tilsyn de
1.1.2004
kommer.
Annonsér i Stillingsannonser Salg av produkter, tjenester mm. Kunngjøringer Send e-post til fmh@fmh.no for annonser i tidsskriftet
• anvende tydelig myndighetsutø-
37
Tema: Vann
Regelverk og forvaltning Drikkevann Folkehelseinstituttet (fhi.no) Drikkevannsforskriften er den sentrale forskriften på drikkevannsområdet. Det er vannverkseier som er ansvarlig for forsyning av drikkevann i tilfredsstillende mengde og av tilfredsstillende kvalitet. Mattilsynet er godkjennings- og tilsynsmyndighet for vannverk. Folkehelseinstituttet er statens sentrale kompetanseorgan på drikkevannsområdet, og gir forskningsbaserte råd til ulike aktører innen norsk vannforsyning, inkludert Mattilsynet. Regelverk
også for offshoreinnretninger, men
Sjøfartsdirektoratet er myndighet for
Drikkevannsforskriften, med tilhørende
da vannforsyning på slike innretninger
skip i henhold til sjødyktighetsloven,
veileder, er grunnleggende i norsk drik-
i en del sammenhenger skiller seg fra
og etter Forskrift om innredning og
kevannsarbeid. Forskriften er fastsatt
vannforsyning på land, må man på slike
forpleiningstjenesten på skip, er skips-
med hjemmel i matloven, kommune-
innretninger også forholde seg til egne
føreren ansvarlig for at det er drikke-
helsetjenesteloven og lov om helse-
forskrifter og andre myndigheter. På
vann i tilstrekkelig mengde og kvalitet
messig og sosial beredskap, og er i tråd
Folkehelseinstituttets offshoresider er
ombord. Med hjemmel i Forskrift for
med gjeldende EU-direktiver for vann.
det lagt ut mer informasjon om regelverk
hygieniske forhold om bord i fartøyer
Forskriften gjelder ikke for naturlig mine-
og forvaltning for offshoreinnretninger.
kan helsemyndighetene på fartøyets
ralvann og kildevann, som er regulert i
Drikkevannsforskriften gjelder også for
hjemsted foreta tilsyn med drikke-
en egen forskrift. Drikkevannsforskriften
skip, men viker for særbestemmelser.
vannsforsyningen på skip i innenriks
krever at kjemiske stoffer som brukes
På skip er drikkevann også regulert i
fart, og de lokale helsemyndighetene
til behandling av drikkevann skal være
generelle formuleringer i forskrift for
kan dessuten foreta tilsyn med drikke-
godkjent av Mattilsynet.
hygieniske forhold om bord i fartøyer og
vannsforsyningen på alle norske fartøy
forskrift om innredning og om forplei-
i utenriks fart.
I forbindelse med etablering og drift av vannverk må man også forholde
ningstjenesten på skip.
seg til annet regelverk. Noen av de
Folkehelseinstituttet er faglig rådgiver for ulike norske myndigheter i drikke-
mest sentrale lovene i så måte er plan-
Forvaltning
vannsspørsmål, og formidler dessuten
og bygningsloven, som gir regler for
Mattilsynet er godkjennings- og tilsyns-
forskningsbasert kunnskap til aktørene i
arealutnyttelse, vannressursloven, som
myndighet for vannverk. Kommunens
norsk vannforsyning og til samfunnet for
regulerer utnytting av vassdrag og
myndighetsansvar etter kommunehel-
øvrig. De faglige vurderingene av stoffer
grunnvann, forurensningsloven, som
setjenesteloven ivaretas av kommu-
som Mattilsynet har godkjent til bruk
gir miljømessige krav til utslipp, og
nens medisinskfaglige rådgiver, mens
ved behandling av drikkevann, gjøres av
arbeidsmiljøloven. Sentrale forskrifter
fylkesmannen er myndighet i henhold
Folkehelseinstituttet, som også vurderer
er forskrift om internkontroll for å
til beredskapslovgivningen. For øvrig er
tilsetningsstoffer, malinger og belegg
oppfylle næringsmiddellovgivningen
kommunen lokal planmyndighet, mens
som brukes i forbindelse med drikke-
(IK-MAT) og forskrift om internkon-
fylkeskommunen har ansvar for planleg-
vannsanlegg på offshoreinnretninger.
troll for helse-, miljø og sikkerhet
ging på fylkesnivå. Fylkeskommunen
(IK-HMS). Vannverkene må også gjen-
forvalter også tilskuddsmidler som
nomføre risiko- og sårbarhetsanalyser,
kan brukes til vannforsyningstiltak.
og det finnes egne veiledere for slike
Norges vassdrags- og energidirek-
analyser.
torat (NVE) er myndighet i henhold til
Drikkevannsforskrif ten gjelder
38
vannressursloven.
Tema: Vann
Om prosjektet ”Bedre drikkevann i Hedmark” Av Erik Bøhleng, Driftsassistansen i Hedmark Driftsassistansen i Hedmark (DiH) har initiert et samarbeidsprosjekt mellom Mattilsynet, Hedmark Fylkeskommune og DiH for et felles løft for sikrere og bedre drikkevannskvaliteten i Hedmark fylke. det bl.a. aktivt arbeid mot media
12.02.08 stilte Mattilsynet med hele
Prosjektorganisering
for å få positiv omtale rundt økt
8 personer. Dette viser engasjement
DiH er prosjektleder og har enga-
vannkvalitet i fylket.
og er lovende for å få gjennomført et
sjert Cowi som konsulent i prosjektet.
vellykket prosjekt. Et av de viktigste
Hedmark Fylkeskommune er delfinansiør
Målgruppen for prosjektet er alle
suksesskriteriene i prosjektet er å få
og går inn med ca. 1/3 av totalkostna-
vannve rk s o m falle r inn un d e r
med et aktivt Mattilsyn. Det er de som
dene til prosjektet. De resterende 2/3
Drikkevannsforskriften og som ikke
har ”riset bak speilet” for å få moti-
av kostnadene må deltagende vannverk
tilfredsstiller kravene.
vere vannverkene med i prosjektet.
selv dekke. Mattilsynet vil ha en aktiv
Med bakgrunn i Mattilsynets interne
rolle i oppstartsmøter, befaringer og
Tanken er å gi vannverkseierne
prosjekt vedrørende beredskapsplaner
ikke minst stå for selve vurderingen av
hjelp til følgende tiltak gjennom
og inspeksjoner av vannverk i 2008, har
godkjenningssøknadene/meldingene i
prosjektet:
vårt prosjekt perfekt timing.
sluttfasen av prosjektet.
• Befaringer for å sjekke kvaliteten
Et annet viktig suksesskriterium er
på anleggene og vurdere behov
å kunne motivere vannverkene med
Målsetningene med prosjektet er
for evt. tiltak for å tilfredsstille
”Godkjenning på billigsalg”. Med
ambisiøse:
kravene i ”Drikkevannsforskriften”,
Fylkeskommunen sin støtte til prosjektet
• Redusere antall ikke godkjente
inkludert kostnadsvurderinger
og fordelen med å hjelpe mange
vannverk med 95 % i løpet av en 4
av tiltakene. Befaringen er også
vannverk samtidig, vil kostnadene for
års periode med dertil økt vann-
grunnlaget for innhenting av
prosessen for hvert vannverk minimum
kvalitet og leveringssikkerhet.
data for utforming av søknad om
bli halvert.
• Øke fokus hos vannverkseierne på
godkjenning.
deres ansvar for å levere et godt,
• Avholdelse av kurs med vann-
sikkert og helsebetryggende drik-
verkseierne på områder der
kevann til abonnentene.
kompetansen viser seg å være
• Få skapt nettverk for fremtidig
svakest. Erfaringsmessig vil intern-
erfarings- og kompetanseoverfø-
kontroll, beredskapsplanlegging
ring mellom vannverkseierne.
og risiko vurderinger være aktuelle
• Heve vannkvaliteten og leveringssikkerheten slik at det tilrette-
Annonsér i
tema for slike kurs. • Hjelpe vannverkseier med å få
legges for næringsutvikling og
skrevet søknad om godkjenning/
bosetning i hele fylket.
melding til Mattilsynet.
• Fremstille Hedmark som et naturområde med godt og sikkert
Suksesskriterier - et engasjert
drikkevann, spesielt med tanke
Mattilsyn
på Hedmark som et attraktivt
Mattilsynet har vist stort interesse for
turistmål. I dette punktet ligger
prosjektet. På oppstartsmøtet i den
Stillingsannonser Salg av produkter, tjenester mm. Kunngjøringer Send e-post til fmh@fmh.no for annonser i tidsskriftet
39
Tema: Vann
Små vannverk får tilsynsbesøk Av Mattilsynet. Kontaktperson er May Britt Dahle, tlf. 35 06 17 15/992 29 842. Mattilsynet er i gang med å gjennomføre en ny nasjonal tilsynskampanje på drikkevann. Innen utgangen av året skal Mattilsynet ha ført tilsyn med cirka 800 godkjenningspliktige vannforsyningsanlegg. Dette er vannverk som ikke har hatt dokumentert tilsyn etter 1. januar 2004. Det er i hovedsak små vannverk som forsyner mindre enn 500 personer. - Mat tils ynet s for ventninger til
i tillegg gjennomføre et pilotprosjekt
utarbeidet en handlingsplan for tilsyn
kampanjen er at vannverkene retter
med tilsyn av et utvalg meldepliktige
på drikkevannsområdet. Et av tiltakene
opp eventuelle feil eller mangler som blir
vannforsyningssystem til sjømat- og
i handlingsplanen er gjennomføring av
avdekket, og at det vil gi bedre sikkerhet
produksjonsvirksomheter.
en nasjonal tilsynskampanje på drik-
for at vannet som leveres er helsemessig
Sluttrapporten for denne tilsynskam-
trygt og at det er nok vann, sier May
panjen vil foreligge omkring 31. mars
Britt Dahle, som er prosjektleder for
2009.
drikkevannskampanjen.
kevann i 2008. Trygt drikkevann er vannverkseiers ansvar
Tidligere påvist store mangler ved
I henhold til drikkevannsforskriften
varslet inspeksjon og skal avdekke om
vannverk
skal vannverkseier påse at drikke-
det er alvorlige hygieniske mangler
Mattilsynet har de siste årene gjen-
vannet tilfredsstiller kravene til kvalitet,
ved godkjenningspliktige vannverk.
nomført flere tilsynskampanjer på drik-
mengde og leveringssikkerhet når det
Mattilsynet vil ha fokus på vannver-
kevann og påvist til dels store mangler
leveres til forbruker. Vannverkseier skal
kenes beredskapsplaner, prøvetakings-
ved mange vannverk. Erfaringen fra
ha tilpasset internkontroll for å sikre
planer og vannkvaliteten gjennom
annet tilsyn med vannverk viser samme
og dokumentere det. Mattilsynet har
vannforsyningssystemet.
resultat. Mattilsynet ønsker derfor å
ansvar for å føre tilsyn med at vann-
Mattilsynet ønsker å opptre enhetlig
styrke tilsynet med drikkevann. Helse-
verkseier ivaretar sitt ansvar, avdekke
og forutsigbart i sitt tilsyn og vil ha
og omsorgsdepartementet har gitt
eventuelle mangler og bruke virkemidler
opplæring og koordinering av tilsyns-
føringer om at tilsyn med drikkevann
der det er nødvendig.
personell som en del av kampanjen.
skal prioriteres.
Tilsynet skal gjennomføres som en
Under kampanjen skal Mattilsynet
Mattilsynet har på denne bakgrunnen
Smittsomme sykdommer i vann Fra fhi.no Det finnes en rekke sykdommer som kan smitte via vann. Gasteroenteritt (mage- og tarmsykdom) kan forårsakes av ulike typer mikrober. Dette er den vanligste sykdom man kan få av vannbåren smitte både i Norge og internasjonalt. Drikkevann skal ikke inneholde sykdoms-
vist seg at epidemier skyldes sammen-
Generelt sett er vannkvaliteten ved
fremkallende mikrober. Ved mistanke
treff av flere uheldige omstendigheter.
norske vannverk god. Men av og til
om smittespredning gjelder det å loka-
Tilstrekkelig sikkerhet mot svikt oppnår
hender det likevel at folk blir syke, enten
lisere smittekilden og å eliminere den
man bare ved å bygge tilfredsstillende
fordi vannbehandlingen har sviktet eller
raskt. For å kunne gjøre dette må man
drikkevannsanlegg og ha et velfunge-
vært mangelfull, eller fordi vannet i
ha en beredskapsplan. Det har ofte
rende internkontrollsystem.
forsyningsnettet har blitt forurenset.
40
Tema: Vann Slik forurensning kan for eksempel
ikke sykdom ved at man drikker vannet
Det vil være en umulig jobb å analy-
skyldes ledningsbrudd eller episoder
eller bruker det i matlaging! Den kan
sere drikkevann for alle typer smittestoff
med innsug av forurenset vann fra
kun være en fare dersom man får små
som kan overføres via vann, og dette
ledningsgrøftene.
dråper med legionellaholdig vann ned
gjøres heller ikke. I stedet analyserer
i lungene.
man på ulike typer indikatororganismer.
Forurensning med avføring fra mennesker eller dyr er normalt smit-
Drikkevann benyttes ved tillaging
Dette er mikrober som finnes i store
tekilden ved utbrudd. De mest kjente
av matvarer, og noen vannmikrober
mengder i all avføring fra mennesker
vannrelaterte sykdommer var tidligere
kan forårsake matbårne infeksjoner,
og dyr, og som overlever en stund i
kolera, bakteriell dysenteri, salmonel-
da de har evnen til raskt å formere
vann. Gruppen ”koliforme bakterier”
lose, tyfoidfeber og hepatitt A. I det
seg i matvarer. Selv et fåtall bakterier
brukes samlet som en indikator for
siste har det blitt vanligere med sykdom
kan i løpet av kort tid under gunstige
avføringsforurensning, mens bakte-
forårsaket av bakterier som Yersinia
forhold vokse til så store mengder at
rien E. coli indikerer fersk avføring.
enterocolitica og Campylobakter jejuni,
konsumentene blir syke. For å unngå
Når man finner en indikatororganisme
ulike typer virus som Norovirus (tidligere
dette må enten vannet eller matretten
i vannet, er dette et tegn på at det også
kalt Norwalkvirus), samt parasitter som
kokes skikkelig for å drepe bakterier
kan finnes sykdomsfremkallende orga-
Giardia intestinalis og Cryptosporidium
dersom matretten risikerer å stå lunken
nismer i det samme vannet. Man bør
parvum. Smitte fra disse fører til diaré
i en periode før den blir spist. Enkelte
derfor rengjøre og desinfisere systemet,
med kraftige magesmerter. I den senere
matforgiftningsbakterier kan også
samt se på om det er mulig å forbedre
tid har man også sett eksempler på at
produsere giftige stoffer, og noen av
tekniske systemer eller rutiner for å
Legionella pneumophila kan medføre
disse kan gi matforgiftning selv om
gjenopprette/styrke barrieren mot slike
alvorlige sykdomsutbrudd når den spres
maten kokes/stekes etter at bakteriene
organismer.
gjennom aerosoler (ørsmå vanndråper),
har fått anledning til å vokse til store
men OBS: denne bakterien forårsaker
mengder.
Vannforsyningsnett Folkehelseinstituttet (fhi.no) Vannforsyningsnettets funksjon er å frakte nok og kvalitetsmessig tilfredsstillende vann til forbrukerne. Utfordringene ligger i å utforme, drive og vedlikeholde systemet slik at forsyningen opprettholdes og at vannkvaliteten ikke forringes under transporten. Vann transporteres fra kilden til forbru-
• Alder, materialtype og -kvalitet
keren gjennom et system som omfatter
• systemutforming (soner med lav
inntaksanordning i vannkilden, overfø-
vannhastighet, endeledninger etc.)
Lekkasjer og forurensning Norske vannledninger lekker mye.
ringsledninger eller tunneler fra kilde via
• anleggsutførelse
Lekkasjetap på over 50% av produsert
vannbehandlingsanlegg til fordelings-
• drifts- og vedlikeholdsru-
vannmengde er ikke uvanlig. Dette
nett og stikkledninger i forbruksom-
tiner inkludert overvåking og
er mange ganger høyere enn i andre
rådet. Pumpestasjoner, trykkreduksjons-
rengjøring/spyling
land det er naturlig å sammenligne
innretninger, høydebasseng, kummer og
• kjemisk og biologisk kvalitet
med. En viktig årsak er at vi har mye
ventiler, er også sentrale komponenter
på rentvannet når det forlater
gammelt ledningsnett med varierende
i dette systemet.
vannbehandlingsanlegget
standard. På grunn av at de fleste vannverk i Norge har god tilgang til råvann,
Viktige faktorer som vil ha innvirkning på vannkvaliteten i ledningsnettet
For en grundig behandling av temaet
vil lekkasjer som regel ikke være kritisk
er:
vannforsyningsnett, viser vi til kapittel
for forsyningssituasjonen. Lekkasjer
E i Vannforsyningens ABC.
vil for mange vannverk likevel ha stor
41
Tema: Vann økonomisk betydning på grunn av at
sannsynlighet for at dette kan trenge inn
vannbehandlingsanlegg og transport-
i vannverkets ledning. Behovet for tilba-
Forsyningssikkerhet
system må dimensjoneres for langt
keslagsvern må derfor alltid vurderes
Forsyningssikkerheten kan bedres ved
større vannmengder enn nødvendig.
der ledninger som fører drikkevann,
bygging av ringledninger, slik at et
I tillegg kommer økte driftskostnader.
er koplet sammen med ledninger som
ledningsbrudd ikke behøver å være
Det er grovt anslått at de årlige kost-
fører annen type væske.
kritisk for vannforsyningen til et område. Ringledninger vil også muliggjøre
nadene bare for produksjon av lekkasjevann kan beløpe seg til rundt 500
Beleggdannelse og korrosjon
bedre sirkulasjon og dermed hindre
millioner kroner.
En av de største utfordringene ved distri-
”gammelt” vann som kan medføre
En viktig forutsetning for ikke å
busjon av drikkevann, er å minimali-
forringelse av kvaliteten. Vannkvaliteten
forringe vannkvaliteten i transport-
sere dannelse av belegg og korrosjon.
vil også bli påvirket av materialer
systemet, er at det alltid er overtrykk
Potensialet for beleggdannelse og korro-
som benyttes i ledninger, armaturer,
i ledningene slik at innsug forhindres.
sjon er i stor grad knyttet til kvaliteten
beskyttende belegg, pakninger med
Vann- og avløpsledningene ligger
på vannet som tilføres ledningsnettet.
mer. Folkehelseinstituttet gjør på fore-
som regel i samme grøft, vi må derfor
Mekanismene kan ha innvirkning både
spørsel helsemessige vurderinger av
regne med at grøftene er forurenset
på forsyningskapasiteten på grunn av
materialer i kontakt med drikkevann,
av kloakk. Undersøkelser har også vist
gjentetting, og på vannkvaliteten. Den
jf. menypunkt om godkjente produkter
at trykkløse tilstander i ledningsnettet
negative effekten av endret vannkvalitet
i venstremargen.
i forbindelse med reparasjoner, kan
er som regel av bruksmessig karakter, for
Høydebassengenes funksjon i trans-
forårsake sykdom.
eksempel uestetisk utseende, misfarging
portsystemet er flere. De viktigste er å
Tilbakeslag fra abonnentenes egne
av tøyvask og lignende. Det er imid-
sikre vannforsyningen ved stort vannfor-
ledninger kan skje dersom det oppstår
lertid også helsemessig risiko knyttet
bruk, for eksempel ved brann, opprett-
undertrykk i vannverkets ledning eller
til beleggdannelse og korrosjon ved
holde forsyningen dersom hovedkilden
ved at pumping i det interne forde-
at sykdomsfremkallende organismer
midlertidig faller ut, og til å utjevne
lingsnettet skaper overtrykk. Der drik-
kan utvikle seg i belegget som dannes,
trykket på ledningsnettet og derved
kevannsledningen er koblet til andre
og at korrosjon kan utløse metaller
hindre undertrykk og innsug av foru-
systemer som inneholder kjemikalier
eller andre helsebetenkelige stoffer i
renset vann.
eller forurenset vann, vil det være en viss
drikkevannsinstallasjoner.
Vannkvalitet og helse Fra fhi.no Rent vann er en livsnødvendighet for alle levende organismer. Det daglige væsketap må erstattes med tilførsel av ny væske, og fra et helsemessig synspunkt er det ønskelig at det meste erstattes med rent drikkevann, og minst mulig med andre, mindre helsebringende drikkevarer. Drikkevann kalles med rette for vårt
Vannressurser på verdensbasis
lige sykdommer. FN har beregnet at 1,1
viktigste næringsmiddel. Vann er også
Over store deler av verden er mangel
milliard mennesker mangler tilgang på
uerstattelig som middel til personlig
på vann til drikke, personlig hygiene og
trygt drikkevann, og at 2,4 milliarder
hygiene, som transportmedium for fekalier
sanitært bruk en av de viktigste årsaker
mennesker ikke har tilfredsstillende sani-
(toalettavløp) og til generelt renhold. Men
til sykdom og død. I tillegg vil ofte de
tære forhold. WHO anslår at ett av tre
drikkevannet kan også inneholde skadelige
knappe vannressursene som finnes, være
sykdomstilfeller i verden skyldes dårlige
mikroorganismer og andre stoffer som
forurenset fra naturlige eller mennes-
miljøforhold, spesielt forurenset vann.
gjør det helsefarlig å drikke.
keskapte kilder, og kunne spre alvor-
Over 40 prosent av tilfellene gjelder barn
42
Tema: Vann under 5 år. Om lag 6000 barn dør daglig
gjennom rutineanalyser av drikkevann.
spres gjennom drikkevannet. Det beste er
av sykdom forårsaket av utrygt drikkevann
Derfor benyttes bestemmelse av indika-
å velge mest mulig upåvirkede vannkilder
og dårlig hygiene- og sanitærforhold.
torbakterier for å bedømme om drikke-
med god kvalitet som den ene barrieren,
vannet er utsatt for fekal påvirkning.
og deretter nødvendig desinfeksjon i selve
For de fleste toksiske kjemiske stoffer
vannbehandlingen. Dersom det ikke er
Norge har rik tilgang på gode vannkilder
vil det eksistere en dosegrense, hvilket
mulig å etablere tilfredsstillende barriere-
som det er mulig å beskytte mot foruren-
betyr at det ikke kan påvises skadelige
virkning i vannkilden, må dette kompen-
sende aktiviteter. Nivået av miljøgifter,
effekter av stoffet ved lavere doser enn
seres med mer omfattende rensetrinn i
plantevernmidler, tungmetaller og andre
denne grensen. Et akseptabelt daglig
behandlingsanlegget. Dersom slike tiltak
uønskede stoffer i vannkildene er lavt,
inntak av stoffet gjennom mat og vann
mangler, kan tekniske feil eller endringer
og representerer ikke noe helsemessig
fastlegges som denne dosegrensen divi-
i råvannskvaliteten medføre spredning av
problem i de vannkildene som benyttes
dert på en usikkerhetsfaktor. Ut fra denne
sykdomsfremkallende mikroorganismer
til drikkevannsproduksjon. I enkelte regi-
verdien for akseptabelt daglig inntak
eller andre forurensninger til befolk-
oner kan imidlertid grunnvannsbrønner
beregnes grensevedien for drikkevann
ningen. I Norge er det registrert flere
inneholde for mye fluor, og i visse
ved å ta hensyn til vannets bidrag i forhold
episoder av smittespredning gjennom
områder er det problemer med radon
til andre eksponeringsveier, kroppsvekt
drikkevann, hvor mange mennesker i et
(en radioaktiv gass) i grunnvannet.
og daglig drikkevannskonsum.
forsyningsområde er blitt syke.
Nok vann
For kreftfremkallende stoffer vil Godt vann
det ofte ikke eksistere noen nedre
Vannforsyningsnett
Drikkevann skal være hygienisk betryg-
dosegrense for mulig kreftutvikling.
Selv om drikkevannet som leveres fra
gende, klart og uten fremtredende lukt,
Grenseverdien for slike stoffer må derfor
vannbehandlingsanlegget er tilfredsstil-
smak eller farge. Det skal ikke inne-
fastsettes på en annen måte enn for
lende, kan det oppstå alvorlige kvalitets-
holde fysiske, kjemiske eller biologiske
de kjemiske stoffene nevnt over. Til
forandringer under distribusjon av vannet.
komponenter som kan medføre fare for
dette benyttes matematiske modeller,
Innsug og feilkoplinger på ledningsnettet
helseskade i vanlig bruk. For en grundig
og grenseverdien representerer den
kan medføre spredning av infisert vann til
behandling av temaet vannkvalitet viser vi
konsentrasjonen av stoffet i drikkevann
deler av forsyningsområdet, og medføre
til kapittel B i Vannforsyningens ABC. I drik-
som gir en beregnet livstids kreftrisiko
sykdom. Eventuell tilførsel av uønskede
kevannsforskriften er det fastsatt kvalitets-
på 10-5 (det vil si ett ekstra krefttilfelle
stoffer kan også skje i vannbehandlingen.
krav til drikkevann, herunder flaskevann.
per 100 000 blant en befolkning som i 70
Kjemikalier som benyttes i vannbehand-
Kvalitetskravene omfatter grenseverdier
år drikker vann med en konsentrasjon av
lingen kan ved uhell eller feil bruk tilføre
for parametere som utgjør de vanligste
stoffet som tilsvarer grenseverdien).
drikkevannet uønskede komponenter.
problemkomponenter i drikkevann. I tillegg
Materialer og belegg som drikkevannet
har Verdens Helseorganisasjon (WHO) gitt
Trygt vann
kommer i kontakt med kan avgi uønskede
anbefalte grenseverdier for en lang rekke
I Norge har vi i stor grad basert oss på
stoffer til vannet.
stoffer. En grenseverdi er generelt fastsatt
bruk av overflatevannkilder (innsjøer og
Det arbeides med å kartlegge den
som tillatt maksimumskonsentrasjonen av
elver) i drikkevannsforsyningen, og disse
helsemessige betydningen av slike
et gitt stoff i drikkevann, og er beregnet
kan være utsatt for mikrobiell forurens-
episoder på ledningsnettet, da det antas
ut fra stoffenes virkningsmekanisme med
ning, det vil si bakterier, virus og para-
å kunne forekomme hyppige og relativt
hensyn til sykdomsutvikling:
sitter fra mennesker, varmblodige dyr og
avgrensede forurensninger som ikke
Patogene mikroorganismer kan
fugler. For å hindre smittespredning må
medfører dramatiske sykdomsutbrudd,
medføre akutt sykdom og sykdoms-
vannkilden/vanninntaket beskyttes best
og derfor forblir uregistrert.
spredning selv i lave konsentrasjoner.
mulig mot slik forurensning. I tillegg må
Visse sykdomsfremkallende mikroor-
Slike stoffer skal ikke finnes i drikkevann,
alt drikkevann desinfiseres for å hindre
ganismer kan også under gitte forhold
og grenseverdiene er derfor ”0” for de
smittespredning. Det er et krav at det skal
vokse i deler av ledningsnettet. Mest
analysemetodene som brukes. En rekke
etableres minimum to hygieniske barrierer
kjent er bakterien Legionella pneumop-
sykdomsfremkallende mikroorganismer
i et vannforsyningssystem som hver for
hila som kan vokse i varmtvannssystemer
er det ikke praktisk mulig å bestemme
seg skal hindre at helsebetenkelige stoffer
med for lav temperatur.
43
Tema: Vann
Kjemisk forurensning av drikkevann Folkehelseinstituttet (fhi.no) Drikkevann kan bli forurenset av ulike typer
evne til å utløse helseskade ved livslang
Slike stoff bør ikke forekomme i drik-
kjemiske stoffer. Noen av disse har natur-
eksponering. Av spesiell betydning er
kevann, men da det ofte ikke er mulig å
lige kilder, for eksempel humus, radon,
stoffer som kan hope seg opp i orga-
unngå at rester av slike stoffer er til stede,
fluor etc. Andre stoffer tilføres som følge
nismen, fremkalle kreft eller utløse aller-
har man i Norge satt en øvre grenseverdi
av menneskelig virksomhet, for eksempel
giske reaksjoner. Tungmetaller tilhører
basert på en akseptabel livstidsrisiko, hvor
gjennom forurensning av vannkilder med
den førstnevnte gruppen. Skadene kan
man aksepterer en risiko hvor færre enn
kjemikalier, som en følge av vannbehand-
oppstå etter lang tid når bestemte kropp-
én av en million mennesker som drikker to
lingsmetoder eller etter utlekking av kjemi-
snivåer av metallet er nådd (kritisk dose).
liter vann med maksimalt tillatt innhold
kalier fra rørmaterialer etc.
For slike stoffer er grenseverdien satt i
av dette stoffet hver dag i 70 år, får kreft.
Drikkevann skal ikke inneholde helse-
forhold til et beregnet maksimalt aksep-
I praksis blir risikoen for sykdom likevel
skadelige mengder av kjemiske stoffer,
tabelt daglig inntak (ADI (engelsk: TDI,
langt lavere, da disse beregningene er
og for en rekke stoffer er det derfor
tolerable daily intake)) der man med god
gjort med god sikkerhetsmargin, samtidig
satt grenseverdier i drikkevannsfor-
sikkerhetsmargin vil unngå å komme opp
som påviste konsentrasjoner av stoffene
skriften. Disse grenseverdiene forklares
i helseskadelige nivåer i løpt av livet.
i vannet kun unntaksvis er nær grense-
nærmere i et eget kapittel om vann-
En del kjemiske stoffer er klassifisert
verdiene. Risikoen reduseres ytterligere
kvalitet i Vannforsyningens ABC (lenke).
som kreftfremkallende, og en rekke av
ved at det er sjeldent at noen drikker av
Problemene med helseskadelige stoffer er
disse har genskadende virkning. For de
samme vannkilde hele livet.
sjelden knyttet til akutt forgiftning, men
sistnevnte stoffene regner man ikke med
er først og fremst knyttet til stoffenes
at det foreligger noen terskel for effekt.
Vann kilde til lyd og stillhet Av Hanne Herrman, Norsk forening mot støy I 1983 kjøpte landsbyen Vals i Sveits spa-
plass for siste nytt
hotellet Therme, som idag eies 100% av
innen tekniske
Vals kommune. I 1986 fikk arkitekt Peter
duppeditter,
Zumthor oppdraget med å bygge et nytt
v a n n s k l i e r, o g
spaanlegg. Zumthor er fra Haldenstein
sprute- og vann-
i Sveits, og det nye Therme-anlegget
kriginnretninger.
stod ferdig i 1996.
Therme-anlegget
To år senere ble Therme funnet beva-
v i suali s e re r o g
ringsverdig. Foto fra anlegget har gått
fokuserer på den
verden rundt, og har fått stor oppmerk-
rolige, primære erfaringen av badet
brukt er gneis som er tatt ut fra egnen
somhet på grunn av sitt unike, arkaiske
forstått som renselse, avslapning i
ca to kilometer unna.
landskap ”der bad og terapi gjenspeiler
vann, følelsen av å ha vann rundt hele
For mer informasjon om Therme-
stillhetens sensualitet”. Anlegget er en
kroppen; vann med forskjellig tempa-
anlegget gå inn på følgende nett-
leksjon i mot og estetikk.
ratur, stillhet og den fysiske kontakten
sted: www.therme-vals.ch /anreise /
med urgammel stein. Steinen som er
index_en.html
Dette spaanlegget er ikke en tumle-
44
Nytt frå verdslitteraturen v/Geir Sverre Braut, Statens helsetilsyn og Høgskolen Stord/Haugesund
Helsefremjande arbeid verkar – og har biverknader I USA og store delar av Europa har det
forfattarane at storleiken på grupper
vore eit monaleg fall i talet på røykarar
av røykarar med nær tilknyting innåt
dei seinare tiåra. Sjølvsagt heng dette
gruppa (”clusters”) ikkje er redusert.
på eit eller anna viset saman med at
Dette tyder på at det godt kan vere
folk flest har fått kunnskap om dei store
slik at røykeslutt helst skjer når andre
og hyppige skadelege verknadene som
i nettverket også gjer det. Når dei går
røyking har. Men det er også tydeleg
nærare inn i tala viser dei at sjansen for
både i vitskap og praksis at kunnskap
å vere røykar blir redusert med 67 % når
åleine ikkje sørgjer for at folk sluttar
ektefelle sluttar å røyke. Dersom det er
å røyke, eller hindrar dei frå å byrje.
ein nær venn som sluttar, er tilsvarande
Forsking om sosiale forhold som kan
reduksjon i sjanse for å vere røykar 36 %.
vere med på å gje forklåringar er difor
Og om det er ein kollega, er tilsvarande
enno veldig vesentleg å få fram.
34 %. Vidare ser det ut til at venner med
New England Journal of Medicine, eit
høgare utdanning påverkar kvarandre
av dei mest prestisjetunge medisinske
meir enn dei med lågare utdanning!
tidsskrifta, presenterte i mai 2008 ein
Forfattarane konkluderer med at
omfattande analyse av korleis menneske
røykeåtferd spreier seg gjennom både
som har kontakt påverkar kvarandre i
nære og fjernare nettverk. Og vidare
sine røykevanar (1). Forfattarane har
blir det då slik at ”restrøykarane” blir
følgt over 12.000 personar i over 30
ytterlegare marginaliserte som sosiale
år. Dette er ein del av den velkjente
utgrupper.
Framingham-studien. Dei sett nærare
D e s s e f u n na b lir y t te rl e g a re
på korleis desse personane står i sosiale
kommenterte på leiarplass i bladet
relasjonar til kvarandre. Ved hjelp av
(2). Leiarskribenten stiller mellom
omfattande, databaserte metodar
anna spørsmål om vi no er komne dit
(nettverkanalyse og longitudinelle
at ei ytterlegare skjerping av tiltak mot
statistiske modellar) har dei så sett
røyking berre vil marginalisere røykarane
på røykevanar i forhold til plassering
enno meir og ikkje gje særleg meir
i sosiale nettverk.
reduksjon i røykinga samla sett. Han
Artikkelen er lett tilgjengeleg på
minner også om at det no for ein stor del
nettet, så den skal ikkje refererast
er personar som alt er stigmatiserte av
her. Konklusjonane er kanskje ikkje så
andre grunnar (psykisk sjukdom, rusbru-
overraskande, men interessante. Sjølv
karar) som framleis røyker. Kanskje kan
om talet på røykarar er monaleg redu-
slagordet ”love the smoker, hate the
sert i det aktuelle tidsrommet, påviser
smoke” vere relevant spør han.
Litteratur 1. Christakis NA, Fowler JH. The collective dynamics of smoking in a large social network. N Engl J Med 2008;358:2249-58. 2. Schroeder S. Stranded in the periphery – the increasing marginalization of smokers. N Engl J Med 2008;358:2284-86. (Begge desse kan du finne på helsebiblioteket.no)
Annonsér i Stillingsannonser Salg av produkter, tjenester mm. Kunngjøringer Send e-post til fmh@fmh.no for annonser i tidsskriftet
45
Miljørettet helsevern i Sarpsborg kommune
For å sikre kvaliteten på tilsynsarbeidet har vi utarbeidet en database samt en del annet materiell. Databasen sikrer at vi registrerer og finner igjen nødvendig dokumentasjon. Kommunens oppgaver innen MHV er
I Sarpsborg kommune er miljørettet
Kommunens folkehelsekoordinator er
mange og varierte, og tilsynsarbeidet
helsevern, MHV, organisert under
også plassert i seksjon HMF. Det foregår
er bare en del av disse. Vi mener måten
seksjon helse, miljø og forebygging,
et nært samarbeid innad i seksjonen,
MHV arbeidet er organisert på fungerer
HMF, hvor helsesjefen er seksjonsleder.
men også på tvers av seksjoner og
godt i vår kommune, og kommunens
Seksjon HMF er en del av kommune-
kommuneområder. Saksbehandling
ressurser innen MHV ansees som tilstrek-
område oppvekst, kultur og velferd,
gjennom arbeid i team planlegges og
kelige både når det gjelder kapasitet
som består av:
gjennomføres i faste og mer tilfeldige
og kompetanse.
• Barneverntjenesten
former avhengig av arbeidets art.
• Seksjon bolig og boligfinansiering • Seksjon helse, miljø og
MHV i Sarpsborg har hatt stort fokus på tilsynsarbeid. Arbeidet med å syste-
forebygging
matisere tilsynet har bl.a.ført til grup-
• Seksjon kultur
pering av de ulike tilsynsobjektene i
• Seksjon oppvekst
følgende risikogrupper:
• Seksjon pleie og omsorg
• Gruppe 0 - virksomheter med
• Sosialtjenesten
meget liten risiko • Gruppe 1 - virksomheter med liten
Seksjon HMF består av: • Folkehelsearbeid • Helsekilden • Barne- og familieteamet • Utekontakten
Fra venstre: Helsesjef Øivind W. Johansen, miljørådgiver Anne Kari Henanger, miljørådgiver Liv-Torill Osland Lunde, rådgiver Morten Aastorp Andersen.
risiko • Gruppe 2 - virksomheter med middels risiko • Gruppe 3 - virksomheter med stor risiko
• Miljørettet helsevern
Vi har valgt å føre tilsyn på følgende tre
• Psykisk helse
forskjellige måter: inspeksjon/befaring,
• Rus og rusforebygging
egenrapportering, og systemrevisjon.
• Legevakt • Legetjenester/Fastlegeordningen
Dette har gitt oss en tilsynsplan som
• Smittevern
ser slik ut:
• Fengselshelsetjenesten Team MHV består av helsesjefen, kommuneoverlege, rådgiver(tilsynsansvarlig skoler/ barnehager) og to miljørådgivere.
46
År Risikogr 0 1 2 3
Kommuneoverlege Kjersti Gjøsund 1
2
3
4
5
6
7
8
E E
E S
9
10
11
12
S E
S S
E
E S
Nytt om navn Hensikten med spalten Nytt om navn er at leserne bedre skal kunne følge med på de endringene som skjer i fagmiljøene rundt omkring. FMH vil også informere om de nye medlemmene Forumet får. Spalten blir akkurat så innholdsrik, nyttig og interessant som tilgjengelige opplysninger gjør den. Derfor oppfordres alle til å informere redaksjonen eller sekretariatet i FMH nå man får kjennskap til aktuelle endringer. Det kan for eksempel være hvem som begynner eller slutter i en stiling (også permisjoner), hvem som tar hva av etter- og videreutdanning, hva som skjer av omorganiseringer i kommuner og bedrifter etc. Opplysningene vi kan presentere
9 Randi M.
og miljøvernfag fra Høgskolen i
denne gangen er:
Hetland har
9 Svein Rønsen
vært ansatt
går over i ett
som over-
mai 2008 som spesialkonsulent
års vikariat
ingeniør i
ved Helsevernetaten i Bergen
som assiste-
Helsevern-
kommune. Hun skal jobbe 50
rende fylkes-
etaten,
% med miljørettet helsevern
lege i Østfold
Bergen
oppgaver og 50 % som leder for
fra 1. august.
kommune,
prosjektet ”Miljøgifter i barne-
Svein tar da
siden høsten 2006. Hun arbeider i
hager”. Viviann har bakgrunn som
permisjon fra
avdeling for Miljørettet helsevern
biolog fra Universitetet i Bergen
sin stilling som kommuneoverlege i
og er utdannet cand.scient i miljø-
og har blant
Fredrikstad kommune.
fysiologi fra Universitetet i Bergen.
annet erfa-
9 Anne Kari Henanger (t.v.) og
9 Jon Djupvik
Telemark. 9 Viviann Sandvik ble ansatt
ring fra
Liv-Torill Osland Lunde jobber som
sluttet
naturfagun-
miljørådgivere innen miljørettet
februar
dervisning på
helsevern i Sarpsborg kommune.
2008 ved
høyskolenivå
Anne Kari er utdannet kjemiin-
Miljørettet
både i Norge
geniør og har tidligere jobbet på
helsevern,
og i Afrika.
laboratoriet til næringsmiddel-
Helsevern-
tilsynet. Liv-Torill har utdannelse
etaten i
innen naturvernfag og informa-
Bergen og
sjonsbehandling og har tidligere
har begynt å jobbe i Kokstad
jobbet innen offentlig forvaltning
Bedriftshelsetjeneste.
med miljøvern og landbruk.
Annonsér i
9 Karianne A. Tveitnes ble ansatt april 2008 som overingeniør ved Helsevernetaten i Bergen kommune. Hun har masterutdan-
Stillingsannonser Salg av produkter, tjenester mm. Kunngjøringer Send e-post til fmh@fmh.no for annonser i tidsskriftet
ning innen natur-, helse-
47
Returadresse: Forum for miljø og helse Bydel Grorud c/o Ann Kristin Ødegaard Ammerudveien 22 0958 OSLO
B-blad
Bli medlem av Forum for miljø og helse Forumet har som hovedmål å spre informasjon og kunnskaper for å bidra til å styrke det forebyggende helse- og miljøarbeidet i kommunene. Ved siden av våre årlige konferanser anser vi tidsskriftet Miljø & helse som det viktigste arbeidet for å nå dette målet. Som medlem mottar du vårt medlemsblad Miljø & helse fire ganger i året. Du får også redusert deltageravgift ved kurs og konferanser i FMHs regi. I tillegg kan du delta i regionale forumsgrupper der slike er organisert.
Jeg/vi ønsker medlemskap i Forum for miljø og helse Institusjonelt medlemskap (kr. 950,- pr. år) Personlig medlemskap (kr. 300,- pr. år) Studentmedlemskap (kr. 150,- pr. år)
Navn:
Adresse:
Postnr.:
Sted:
Tlf:
E-post:
Utdanningsinst.:
Ferdig utdannet (år):
Innmeldingen sendes på e-post til: fmh@nito.no Skjemaet kan lastes ned på www.fmh.no Ta kontakt med Ann Kristin Ødegaard ved spørsmål vedr. innmelding og annen informasjon. Mobil: 900 99 065 E-post: annkristin.odegaard@bgr.oslo.kommune.no eller fmh@fmh.no
Layout: Grafisk senter, Trondheim kommune • Trykk: Wennbergs Trykkeri AS
Navn/institusjon: