M AGA S I NE T
1-2016
ÅRG. 31
NYTT STUDIO OG NY KONSERTSAL • SOLVEIG ERIKSEN • LIVET PÅ STUDENTHJEMMET
Foto: Eva-Marie Johnsen
EKSOTISKE
STUDIETURER - ET GLIMT AV VERDEN
TA 40 STUDIEPOENG
– på Bibelskolen!
MARTINE – ETT ÅR SENERE MAGASINET 2016
1
EN SKOLE I STADIG UTVIKLING Kjære leser av Ansgarnytt! I dette nummeret får du presentert noe av det som har preget studieåret som har gått både på Ansgar Bibelskole og Ansgar Teologiske Høgskole. Både elever og studenter på Ansgarskolen kan se tilbake på et innholdsrikt år som forhåpentligvis vil prege dem for resten av livet. Jeg overtok roret som rektor etter Harald Nygaard 1. januar 2016. Jeg ønsker å videreføre det gode arbeidet som er gjort på Ansgarskolen i hans tid, samtidig som skolen alltid må videre. Vi skal hele tiden oppfylle de krav som myndighetene setter til oss. Blant annet skal vi gi våre studenter samme kvalitet i studiene som offentlige universiteter og høgskoler med langt større ressurser gjør. Det som kan sees som vår største sårbarhet – at vi er en liten skole – er samtidig vår styrke. På Ansgarskolen er det en nærhet mellom studenter og lærere som større skoler nødvendigvis ikke kan gi. Vår utmerkede studentpastor Anne-May Holme Abrahamsen gir god veiledning til de studenter og elever som ønsker det, og samtidig er det mange som henvender seg til lærerne og resten av personalet for samtaler. Ansgarskolen er mer enn skole – og det er mer enn en arbeidsplass!
PROFESJONSUTDANNING!
Fra høsten 2016 starter vi opp et nytt studietilbud: bachelor i praktisk teologi som deltidsstudium. Studiet kan kombineres med jobb i menighet, og hvert studieår vil inneholde både et teoretisk fag (for eksempel bibelfag), et praktisk rettet fag (for eksempel ledelse) samt praksis i menighet. Undervisningen skal streames og legges ut på nett for studentene, og det vil være felles samlinger for studentene et par ganger i semesteret. Vi tar opp studenter til dette studiet helt til studiestart, og det kan søkes via våre nettsider. Ansgar Teologiske Høgskole utdanner pastorer både til Misjonsforbundet og til andre deler av det kirkelige landskapet i Norge. Vi ønsker at flest mulig av pastorene i Misjonsforbundet og frikirkeligheten i Norge skal ha en mastergrad i teologi. Vi vil ha dem som studenter ved vår pastorutdanning, enten som heltidsstudenter, eller som deltidsstudenter ved vår Master i praktisk teologi. I mastergraden samarbeider vi med Høgskolen for teologi og ledelse som tilhører baptistsamfunnet og pinsebevegelsen, og med Örebro Teologiska Högskola. Vi ønsker fortsatt å ha en tverrkirkelig profil – og våre studenter, elever og lærere representerer mange ulike kirkesamfunn. Jeg håper at du som leser dette bladet vil være med å be for skolen. Du kan være med å bidra til at Ansgarskolen blir et attraktivt valg for bibelskoleelever og høyskolestudenter, blant annet ved å anbefale skolen for ungdommer i din nærhet. Sammen med Misjonsforbundet som er vår eier, ønsker vi å bidra til at budskapet om Jesus Kristus når stadig nye mennesker og generasjoner. God lesning!
Ingunn Folkestad Breistein Rektor
2
MAGASINET 2016
17
ROM FOR LÆRING & MUSIKKGLEDE
4
BLI KJENT MED TERJE WATNE
6
RAPPORT FRA STUDIETURENE
8
10DAGERS OG RELEASEKONSERT
10
LIVET PÅ STUDENTHJEMMET
12
ASIAMISJONÆR SOLVEIG ERIKSEN
14
KRIK VANNSPORT OG MULTISPORT
16
MARTINE – ETT ÅR SENERE
17
40 STUDIEPOENG – PÅ BIBELSKOLEN 18
Martine Akselsen
Stream = Små bildeglimt fra livet på skolen.
SKATTEFRI GAVE! MAGASINET UTGIVER: Ansgarskolen, Fredrik Fransonsvei 4, 4635 Kristiansand. TELEFON: 38 10 65 00 FAX: 38 10 65 99 E-POST: post@ansgarskolen.no WWW.ansgarskolen.no WWW.ansgarhogskole.no BANKKONTO: 3000.19.17087 ANSVARLIG REDAKTØR: Ingunn F. Breistein REDAKTØR: Thomas Vårlid E-POST: vaarlid@ansgarskolen.no REDAKSJONEN: Thomas Vårlid, Hildegunn Schuff og Ingunn Breistein. DESIGN: Morten Ravnbø [www.ravnbo.com] TRYKK: Synkron Media OPPLAG: 5000 Bladet distribueres gratis.
Gi en gave til Ansgar Høgskole og få skattefritak for beløpet. Dette kommer inn under gaver til vitenskapelig forskning. Ordningen er uavhengig om du i tillegg gir til frivillige organisasjoner. Både privatpersoner og foretak kan benytte seg av ordningen. – Alle privatpersoner og foretak kan gi inntil 25.000,med skattefritak uavhengig av inntekt. – Privatpersoner kan i tillegg gi inntil 10 % av personinntekt, for foretak er det 10% av overskudd, og få skattefritak for hele beløpet. – Du kan gi et fast beløp ved avtalegiro eller enkeltbeløp. 1) Gi en gave til kontonr: 3000 19 17044. Merk gaven med ”skattefri gave” og ditt fødselsnummer. 2) Gi via SMS: Send Ansgar (beløp, opp til kr.500,-) til 2468. Du kan naturligvis gi via SMS flere ganger. Registreres som skattefri gave. 3) Gi fast til skolen: Ta kontakt med oss på 38 10 65 00 eller post@ansgarskolen.no
SØKNADSINFORMASJON Ansgar Bibelskole Søknader mottas fortløpende så lenge det er ledige plasser. Se ansgarskolen.no.
Ansgar Teologiske Høgskole Ordinær søknadsfrist 15. april. Ledige studieplasser legges ut 19. juli på samordnaopptak.no
Følg oss på facebook! Sjekk: /ansgarskolen (bibelskolen) /ansgarhogskole MAGASINET 2016
3
NY KONSERTSAL, NYTT STUDIO OG NYTT AUDITORIUM
ROM FOR LÆRING OG MUSIKKGLEDE Nytt og større studio, fullverdig konsertsal og et splitter nytt auditorium står klart for å ønske nye studenter velkommen til et nytt skoleår på Ansgarskolen.
T
rond Tellefsen, som står i spissen for studiet i musikkteknologi og lyd/ lys/scene, er strålende fornøyd med større og bedre tumleplass for musikkstudentene. – Det nye studioet er i en helt annen liga. Vi har hatt studio i mange år, men det var et trangt radiostudio som var lite egnet til å undervise hele klasser. Nå har vi plass til 18 studenter om gangen i studio, smiler en fornøyd musikklærer: – Å få nytt kontrollrom er en stor velsignelse. Vi har også fått flere arbeidsstasjoner, med to ekstra rom knyttet til studio.
Inspirerende læringsmiljø Musikkstudentene tilbringer mye tid i studio, særlig de som velger fordypningen i musikkteknologi. Studiooppgraderingen åpner nye muligheter. Nå er også flere andre rom koblet til, blant annet går det en opptakslinje til skolens aula, så man kan gjøre større opptak med kor eller større grupper der. – Det nye studioet gir et godt og inspirerende læringsmiljø. Dette er stort for oss som er mye i studio, sier Trond. – Og mye 4
MAGASINET 2016
av æren skal primus motor Terje ha!
Dugnad med ivrige studenter Terje Simonstad, driftsleder ved Ansgarskolen, svarer at det også er blitt lagt inn en god dugnadsinnsats for å få på plass nytt studio. Han skryter av nåværende og tidligere studenter som har vært med på det. I februar hadde de et helt dugnadsdøgn, og det er blitt flere kvelder siden. – Det er blitt gjort mye dugnadsarbeid med studenter som synes dette var gøy. Det er moro å se, sier Terje. Han har hatt nok å henge fingrene i nå i vår, som det også er blitt laget ny scene i aulaen og nytt auditorium i underetasjen. – Vi har nå fått en fullverdig konsertsal i aulaen, med fast lyd- og lysutstyr, forteller Terje. – Scenen blir til glede for både musikkstudenter og resten av skolen.
Lyd, lys og scene Terje og Trond peker på at bibelskoleelevene på linja for lyd, lys og scene får flotte forhold for å øve seg med den nye scenen i aulaen. På denne linjen får
elevene i løpet av skoleåret lære hvordan kulisser, lys, lyd og estetikk kan løfte og formidle budskapet i en gudstjeneste, konsert eller annen produksjon. – I aulaen med ny scene har vi morgensamlinger, korøvelser, samspillundervisning og huskonserter, så her blir det full musikk, sier Terje. – Og så har vi samtidig flyttet annen undervisning ut av aulaen ved å lage et nytt auditorium.
Klart for konferanser Det nye auditoriet har 84 sitteplasser, og rommer dermed de største studentgruppene på Ansgarskolen. – Oppgraderingene gjør også at Ansgarskolen har enda mer attraktive lokaler å tilby for kurs og konferanser, understreker driftslederen. Dette gjelder både egne konferanser, som forskningskonferansen om frikirkelighet i endring nå i juni, og utleie. Og bordet er dekket for nye kull med studenter – med rom for læring og musikkglede i lange baner. TEKST: HILDEGUNN M. T. SCHUFF FOTO: THOMAS VÅRLID
Trond Tellefsen som underviser i musikk og Terje Simonstad som er Driftsleder er strålende fornøyd med gjennomføring og resultatet av prosjektet.
Team A:SM far teamlinjen fikk æren av å holde første konsert i den nye konsertsalen.
MAGASINET 2016
5
BLI KJENT MED TERJE WATNE
PASTOR MED STOR Pastorhjertet banker fortsatt i Terje Watne, Ansgar Bibelskoles nye inspektør. – Å være pastor har vært min identitet og min livsstil i 26 år nå, forteller Terje. Etter pastortjeneste i Notodden, Farsund og Arendal begynte han i fjor som inspektør og dermed leder for bibelskolen. Pastor er han ennå. Men det var ikke det han først hadde lyst til å bli. – Jeg ville egentlig bli politi. Men da jeg var i militæret fant vi ut at jeg er fargeblind, så da gikk ikke det. Da raste mye sammen, sier Terje. – Jeg ble helt fortvila. Da kom mamma og sa: Husk, Terje, hva Jesus vil med livet ditt.
Studietida på Ansgar Før militæret hadde Terje gått på Ansgar bibelskole, og nå kjente han en dragning mot å fortsette i den retningen. Så da ble det flere år på Ansgarskolen, hvor han ble med på flyttelasset fra Oslo til Kristiansand i sin tid: – Jeg gikk på Ansgarskolen igjen fra 1985 til 1989, og det var da jeg fant ut at det var dette som skulle bli mitt liv, forteller han. – Det er jeg veldig takknemlig for. Studieårene mine på denne skolen har formet meg, min tro og teologi.
Bibelskolens hyrde Så er og forblir han pastor. Hvorfor ville han da bli inspektør? – Jeg hadde fått høre av andre at jeg kunne passe til å jobbe på Ansgarskolen. Så tenkte jeg egentlig ikke så mye på det før min søster Siri viste meg stillingsannonsen. Så begynte jeg å tenke «hvorfor 6
MAGASINET 2016
P
ikke?» – og kjente at jeg var klar for noe nytt. Så er det jo et privilegium å få en slik jobb. Det er faktisk den første jobben jeg har søkt på, de andre har jeg blitt kalt til, forteller Terje, som har vært pastor siden han gikk ut fra Ansgar Teologiske Seminar i 1989. Nå fortsetter pastorgjerningen i nye rammer: – Jeg er jo pastor ennå her – jeg får jobbe med ungdommer, undervise og preke, og også her handler det om å få folk inn og med på moroa, smiler Terje. – Så er det mer intenst, på et vis, siden det er et helt års fordypning i Bibelen og troa. Pastorhjertet blir veldig glad i folk, så da gjør det også vondt når elevene skal reise etter året sitt her. Å få litt mer normal arbeidstid med fri om kveldene og i helgene er også en ny opplevelse for pastoren. Det er kjærkomment når han tar barnebarna med på båttur med bestefar.
Dele Jesus-erfaringer – Hva brenner du for? – Jeg brenner for at folk skal få oppleve Jesus. Det har vært drivkraften både i menighetsarbeidet og her. Det er stort å få dele erfaringer som unge mennesker kan lære av og ta med seg videre i livet.
Terje snakker varmt om den skolen han kom tilbake til etter tretti år: – Jeg så fort at bibelskole ikke er hva det engang var. Det er et imponerende faglig nivå, og det er stor vekt på det relasjonelle – vi kommer tett på hverandre. Dette må folk få med seg, tenkte jeg da! Menighetene må sende folk hit. For det trengs frivillige og ledere framover som har med seg en sånn ballast. Det er rett og slett gull for menighetene. Sånn som samfunnet utvikler seg, er et år på bibelskole en vanvittig bra investering for mange, sier Terje. – Dette er også noe jeg brenner for – at Misjonsforbundet skal gjenoppdage sin egen skole! Jeg tror mange ikke vet om alt det gode som skjer her, og alt det de ansatte på Ansgarskolen står for av kompetanse og engasjement, klare hoder og varme hjerter.
Praktikeren Hvis Terje skal beskrive seg selv med få ord, velger han seg tre P-er: Pastor, praktiker og personlige relasjoner. – Garasjen er mitt fristed. Jeg koser meg med å mekke bil, snekre, pusse opp og spille fotball med kompisene mine, forteller Terje. – Jeg får også påfyll fra Bibelen, og har
- Terje Watne (52), inspektør på Ansgar Bibelskole - Gift, 3 barn og 4 barnebarn - Utdannet pastor fra Ansgar Teologiske Seminar - Bor i Arendal
Nytt deltidsstudium!
BACHELOR I PRAKTISK TEOLOGI
Pantone 130
CMYK 0/35/100/0
Negativ (hvit A)
kun
Les mer på ansgarhogskole.no også glede av annen litteratur – det skulle jeg gjerne hatt mer tid til. Men utenom Ansgarskolen handler det nå mye om barn og barnebarn, og det praktiske arbeidet jeg lader batteriene med. Det gir energi og overskudd! Menighetsliv er også viktig, men der driver jeg fortsatt og prøver å venne meg til å ikke være pastoren... Det er godt jeg får kommet litt rundt for å forkynne andre steder, smiler Terje.
All-in I vinter mistet Terje faren sin, Svein Watne, en Colombia-misjonær og lokal menighetsildsjel som også er kjent for mange i Misjonsforbundet og der han har bodd. Terje har mange gode minner fra oppveksten på Notodden, og i en familie som sto hverandre nær var det tungt å miste far. – Han er et av mine store forbilder. Vi fikk en fantastisk begravelse, helt i pappas ånd – det var jo et eneste langt møte. Pappa og mamma hadde nok lenge en misjonær i magen, og reiste ut til Colombia etter at de fylte 50. Så det er ikke slutt ennå!
– Hva drømmer du om å få gjøre nå som du har rundet 50 år? – Jeg vet faktisk ikke om jeg har de store drømmene på den måten – jeg er der jeg er, all-in. Så nå er det Ansgar Bibelskole det handler om. Jeg vil at vi skal gjøre alt det beste for elevene våre, og virkelig være mer enn skole, sier bibelskolesjefen med det store pastorhjertet. – Jeg drømmer om at elevene skal få med seg ikke bare teori, men evangeliet – et liv vi kan leve. TEKST: HILDEGUNN SCHUFF FOTO: THOMAS VÅRLID
Ansgar Teologiske Høgskole søker:
FØRSTEAMANUENSIS/ FØRSTELEKTOR/HØYSKOLELEKTOR I PSYKOLOGI Stillingsbetenkning ligger på høyskolens hjemmeside www.ansgarhogskole.no/stilling Ansgar Teologiske Høgskole (ATH) er en privat akkreditert høgskole i Kristiansand, som tilbyr studier på bachelor- og masternivå innenfor fagområdene teologi, musikk og psykologi. Høgskolen har 230 studenter og rundt 20 ansatte. Høyskolen eies av Det Norske Misjonsforbund og har en økumenisk profil.
Søknadsfrist 1.august
– Mer enn skole!
Pantone 130
CMYK 0/35/100/0
Negativ (hvit A)
kun flamme
Åpent 17. juni-7. august
Rimelig og familievennlig hotell nær Dyreparken! Fredrik Fransonsvei 4, 4635 Kristiansand Tlf. 38 10 64 00 | www.ansgarsommerhotell.no MAGASINET 2016
7
STUDIETURENE: MUSIKK OG LYD/ LYS/SCENE I NEW ORLEANS 13
. januar klokken 04.20 var det en spent gjeng som satt på Kjevik flyplass klare for to uker i New Orleans, Louisiana, USA. To uker med svart gospel, junkfood og et unikt felleskap for klassen. Første dag startet i Franklin Avenue Baptist Church, hvor vi feiret Martin Luther King day med flere gospelkor. Det var sterkt. Vi opplevde og lærte at rase-skille i New Orleans fortsatt er stort, men det Martin Luther King kjempet for, for 50 år siden, er verdt å feire. Vi har kommet langt. Dagene som fulgte, innebar mye kirke, sang, hagepartys, nye bekjentskap, rugby, basketballkamp, Alt i alt har vi hatt tidenes tur, vi har lært masse og vi har opplevd enda mer! Vi kom tilbake til Norge som bedre sangere, med en større kunnskap om hva vi holdt på med, og hva gospel egentlig er. Vi dro som en klasse og kom tilbake som en familie. MIRIAM NETSKAR
LINJETUR MED KRIK-KLASSEN Å
rets linjetur for KRIK-klassen gikk dette skoleåret til solfylte Bali. Bali er en øy i Indonesia, et sted ingen av verken elevene eller læreren i KRIK-klassen hadde vært før. KRIK har en bibelskole på Bali, som var den vi besøkte. Vi var på Bali i 12 dager, og det var 12 dager vi nøt til det fulle. Det ventet et bra opplegg for oss, som KRIK Bali hadde ordnet for oss, men vi fikk også masse tid til å gjøre det vi ville selv. Noen av elevene benyttet seg av dette og var på massasje flere ganger i løpet av turen. Vi var på et firedagers surfekurs med Rip Curl Bali, noe som mange i klassen syntes var gøy. En natt sto vi opp 02:00 og gikk opp på toppen av en aktiv vulkan for å se på soloppgangen. Det ble også skutt opp fyr-
verkeri av Ansgar-elevene. Vi besøkte en øy som heter Nusa Lembongan, der vi tilbragte en natt. Dagen etter var vi på en scootertur rundt øya. En dag var vi med på en julefeiring på en base der mødre kan komme og arbeide for litt penger og barna deres kan være og leke. Dette var en opplevelse som betydde mye for barna og for elevene. Av andre ting vi gjorde så var vi i en klatrepark, kaffeplantasje, snorkling og verdens 3. beste vannpark, Waterbom. Dette var en tur der elevene knyttet mange og gode relasjoner seg i mellom, og alle er enige i at de ikke kommer til å glemme denne turen! Takk til linjelærer Grethe og vaktmester Terje for at dere ville være med oss på tur! ISAK VOIE
8
MAGASINET 2016
DISIPPEL I COLOMBIA D
isippel-klassen var på misjonstur til Colombia i februar. Vi fikk besøke Barranquilla, Cartagena og Bogota. Med John Arne Hoppestad som er tidligere misjonær i Colombia fikk vi oppleve utrolig mye. Fra fotballkamp på ”løkka” med en gjeng av herlige barn, til undomsmøter, drama og godhetsdag der vi fikk hjelpe dem som ikke hadde noe! Det gir perspektiv på livet. Tusen takk til Ansgar Bibelskole som har reisemålet Colombia!
TEAMLINJA PÅ FESTTUR OVER DAMMEN D
et har skjedd mye på teamlinja i år, og i september brakte det løs med en festtur av de sjeldne til USA. Vi pakket kofferter, fiksa pass og dro over dammen til Minnesota for å besøke en stor menighet som heter Eagle Brook Church. Der skulle vi være drøyt en uke, for å bli inspirert til å drive menighet, lære om hvordan man skaper vekst i menighet og bli kjent med folk som elsker å nå nye mennesker for Jesus. For et utgangspunkt for en tur! Og forventningene var høye og ble så absolutt innfridd – det ble en fantastisk tur! I tillegg til å reise sammen som team fikk lov å reise sammen med mange andre i Norge som også brenner for menighet og tjeneste. Eagle Brook Church hadde mye å lære og vise oss, og jeg er overbevist om at samtlige dro hjem med et ønske om å fortsette å stå i sin menighet og vinne
flere mennesker for Jesus. Mens vi var der og fikk daglig undervisnings fra dyktige lederne i EBC, bodde vi hos familier som gikk i Eagle Brook Church. Der ble vi godt mottatt på ekte amerikansk vis og kunne boltre oss i store senger, deilige sofastoler i godt selskap. Vi fikk spist ordentlig amerikansk mat, lært litt om kulturen der og jeg vil påstå at vi ble litt halv-amerikansk for en uke. Ved siden av å være på skolen reiste vi rundt og var turister. Vi shoppet, tok bilder, spiste masse god mat, shoppet litt til og gjorde ellers det vi selv hadde lyst til. Minnesota hadde enormt mye å by på! Det var en knall måte å starte året på, inspirerende, godt for miljøet og innmari gøy! Fikk jo til og med spist hjemmelaga amerikanske pannekaker. :) MARTINE AKSELSEN
MAGASINET 2016
9
#TIDAGERS16 OG RELEASEKONSERT 4.mars Sandnes 5.mars Karmøy 6.mars Haugesund 8.mars Lundeneset 9.mars Kongshaug 10.mars Sygna 11.mars Vestborg 12.mars Voss 13.mars Sotra/Bergen
Fra 4.-13.mars var vi på turne! 100 stk fordelt på en dobbeltdekker, en lastebil og en 9 seter. Og for en reise det ble opp vårt vakre Vestland!
F
ørste stopp var Fredheim Arena i Sandnes. Første konsert er alltid spennende. Men med nesten fullt hus og god atmosfære var stemningen videre mer eller mindre ”elektrisk”. Turen gikk så videre til Klippen på Karmøy så Haugesund Misjonskirke, i strålende vær. Nå begynte vi å få grooven og vi følte oss nesten som ekte kjendiser på turne. Mandag var fridag i Haugesund hvor det var duket for damenes aften. Guttene rigget i stand med lys, blomster og pyntet bord og serverte tre-retters. Dagen etter gikk reisen videre til Lundeneset hvor vi skulle ha nok en konsert. Stor stemning med konfetti! 9.mars var vi landet på Kongshaug VGS for en fullstappet sal. Dagen etter skulle vi videre til Sygna. 10
MAGASINET 2016
Over Vikafjellet satt bussen seg fast… Hva skulle vi gjøre? Folk gikk ut av bussen for å prøve å hjelpe, mens andre ba. Etter en liten stund var vi løs og på vei igjen. Fredagen tilbrakte vi i Stranda og Vestborg VGS og hva spiser man i Grandiosaens hjembygd? Jo, Grandiosa! Dagen etter gikk reisen videre til Voss med kon-
sert i Vangskyrkja, flott og ærverdig kirke. Siste stoppested var Sotra og Bergen. Vi vil rette en stor takk til alle publikummere som bidro til fest. Dette er for oss en opplevelse for livet. ELEVENE VED ANSGARSKOLEN
RELEASE AV NY PLATE Lørdag 21.05 ble Ansgar Gospel Choir (AGC) sitt nyeste album sluppet. Release konsert ble holdt i Salem misjonskirke. Koret, som har besøkt New Orleans hvert år siden 1999 har for første gang med artister fra New Orleans på vårt nyeste album. «I løpet av 21 år har AGC hatt over 1100 medlemmer, og over 600 konserter!» sier Informasjons- og markedssjef v/Ansgarskolen Thomas Vårlid. John Yngvar Syvertsen er i år kordirigent på 21-året, og Komp-sjef Trond Tellefsen feirer også i år 10års jubileum med AGC.
Platen kan kjøpes på Itunes.
FØRSTEAMANUENSIS ANNE HAUGLAND BALSNES, ANSGAR TEOLOGISKE HØGSKOLE:
HVEM FÅR SYNGE I DET HIMMELSKE KOR? Har du noen gang lurt på om du får bli med i det himmelske kor? Så langt vi vet, er det ingen prøvesang. Hver søndag kan du tjuvstarte øvelsen i landets mange kirker og forsamlingshus.
N
år jeg er på gudstjenester eller møter og kikker rundt meg, synes jeg å se stadig flere som ikke deltar i fellessangen. Dette er symptomatisk for en trend i vår tid: Det blir stadig flere som ikke er trygge nok på sin egen stemme til å kaste seg ut i allsang. Musikkforskeren Tiri B. Schei kaller dette fenomenet for stemmeskam, som handler om at man blir oppmerksom på andres vurdering av egen stemme og forestiller seg at denne vurderingen er negativ. Mange skiller ikke mellom en ’personlig sangstemme’ – som er helt grei i bruk sammen med andre – og en ’utøversangstemme’ – som er trent opp til å synge alene foran et publikum. Når den personlige sangstemmen ikke tas i bruk, trenes den ikke opp til å fungere og mange forblir tause under allsang hele livet. Flere fenomener har innvirkning på folks vurdering av egen sangstemme. Vi omgir oss daglig med musikk som er gjennomprodusert og polert ned til minste bestanddel, til forskjell fra autentisk fellessang som aldri blir helt homogen. I
allsang vil noen stemmer stikke seg litt mer ut, og noen synger ikke like pent etter profesjonelle standarder. Lyden av allsang har likevel en helt særegen klang. Idoleffekten, hvor ungdommers sangstemme blir kritisert for åpent kamera, spiller også inn. Jeg vil også påpeke en tredje utfordring: Moderne lovsang ledes vanligvis av et ’lovsangsband’ bestående av en eller flere sangere og band-musikere som gjerne er forsterket så høyt at det er vanskelig for forsamlingen å høre sin egen stemme. Ofte er hovedvokalisten en mannlig tenor, dermed legges sangene i et leie som kun fungerer for lyse mannstemmer. Forsamlingen blir fort redusert til et publikum som lytter til utøverne på scenen i stedet for å delta. Kirkerommet blir en konsertsal i stedet for en arena for menighetens fellessang – på tross av lovsangsledernes gode intensjon.
B
ibelen er full av henvisninger til sang, ofte i imperativ form: ”Syng alt du kan” (Jes 23,16) og ”syng sammen, la salmer, hymner og åndelige sanger lyde. Syng og spill av hjertet for Herren” (Ef 5,19). Ingen steder formanes man til å synge med særskilt dyktighet. Dietrich Bonhoeffer skriver: ”Det er Kirkens stemme som høres når vi synger sammen. Det er ikke du som synger, det er Kirken, og du får, som medlem av Kirken, ta del. Derfor må all god sang utvide vår spirituelle horisont, slik at vi kan opp-
leve vår lille flokk som en del av den store kristne kirken på jorden, og hjelpe oss slik at vi glade og villige kan ta del – om vi synger svakt eller sterkt – i Kirkens sang.” Å synge sammen er et sterkt uttrykk for fellesskap og samhørighet. Hvordan ville et møte eller en gudstjenester uten fellessang oppleves? Skal vi opprettholde fellessang som et kraftfullt uttrykk må det praktiseres. Sangstemmen er et personlig instrument. Det er det eneste instrumentet som er del av kroppen vår. Det er nært knyttet til vår identitet og våre følelser. Nettopp derfor er det også et sårbart instrument. Stemmen er et uttrykk for oss selv. Skammer vi oss over den, skammer vi oss over en viktig del av det å være menneske. Jeg vil oppfordre menighetene til å forkynne om sang og legge til rette for inkluderende fellessang for helt vanlige sangstemmer. På denne måten foregriper vi sangen i det himmelske kor. ANNE HAUGLAND BALSNES, FØRSTEAMANUENSIS
MAGASINET 2016
11
Lars Idar
Emelie
Edvard
Michelle
12
MAGASINET 2016
Johanne
Johan
LIVET
PÅ STUDENTHJEMMET Året nærmer seg slutten, og livet på studenthjemmet nærmer seg slutten. Teamlinjen, studenthjemmets miljøarbeidere, har gjennom året hatt ulike arrangementer for å gi skolen et godt sosialt miljø. Det har blant annet vært fredagskino, bakekvelder, rollebryllup, grøtfest, pensjonistaften og utekino på taket, med lyslenker og popcorn.
H
ver tirsdag frem til jul ble det arrangert morgenbad for staute nordmenn! Og i disse tider har herrenes aften og vårball stått på agendaen. Vi har snakket litt med noen av studentene for å høre hva de syns om det sosiale på bibelskolen dette året.
Hvordan syns du livet på studenthjemmet har vært? «Et chill år! Utfordrende, givende og jeg har fått prøvd mye nytt, inkludert sørlandsidyll! Året har vært kjempebra, folk har vært imøtekommende og inkluderende. Det har faktisk vært så bra at jeg har søkt et år til», sier Johanne fra Krik-linjen. Lars Idar, som dette året har gått musikk, syns at det å henge sammen, lage middag og gjøre ting i hverdagen har vært det beste. Michelle var enig i dette, men mente at det kunne vært enda flere arrangementer. Hun forteller samtidig at andre syns det har vært mer enn nok. Med så mange forskjellige personer er det vanskelig å tilfredsstille alle sammen, men i det store og det hele ser det ut til at folk har vært fornøyde.
Hva har vært det gøyeste? «Noe av det beste må ha vært gutteparty i stampen», forteller Sigbjørn. Noen kreative gutter lagde seg en stamp på en 3 `er terrasse, fylte i vann og koste seg på kveldstid i kaldt høstvær. «Det gøyeste arrangementet fra skolen sin side må ha vært utekino på taket, det var stemning!», fortsetter Sigbjørn og flere nikker og er enige. Emilie, fra disippel, derimot syntes at rollebryllupet var det gøyeste. «Det var en humoristisk kveld, hvor folk bød på seg selv og viste sine komiske sider som folk kanskje ikke visste at de hadde», sier hun. Som tidligere nevnt ble det arrangert morgenbad hver uke. Emilie var en av dem som trofast stilte opp hver tirsdag for å få seg en dukkert. «Det var et bra tiltak. Det skulle vært tvang», sier hun med et smil om munnen, «… neida, men det hadde vært gøy dersom flere stilte opp. Jeg likte det! Jeg er glad i sprø, spontane ting». Noen av bibelskoleelevene har hatt noe de har kalt «fiskeparty», som ble til ved at de innviet fisken Torleif på kjøkken fire. Kjøkkenet ble mørklagt med discokule i
taket og røykemaskin på gulvet, UV-lys og laser. Høyttalere og bass med mye folk i et lite rom, og full stemning! Det ble også laget kake og satt frem drikke slik at folk kunne kose seg. De har fått mye bra respons på dette! Johan var den som startet «partyet». Hva synes du generelt om året? «Det har vært et veldig bra år! Det har vært utfordrende og jeg har lært mye om meg selv. Jeg har fått mange gode venner! Ansgar har gjort et positivt inntrykk. Jeg syns det har vært mye bra sosialt liv!
Edvard, hvordan har året ditt vært? «Musikk har vært noe jeg har likt hele livet, og det har vært interessant å lære mer om musikk, samtidig som jeg er en indre «krik`er». Kunne tenkt meg dratt på flere turer sammen, fordi det skaper mye sosialt. Det gøyeste sosialt sett har vært 10dagers og studietur til utlandet, og volleyball når været er fint. Det har vært et veldig bra år, og en avslappet periode!» Det studentene våre forteller om Ansgar beviser at det er mer enn bare skole. Ansgar er sosialt liv, fellesskap og gøye aktiviteter! Det å sitte sene kvelder i gode samtaler, høre latterfylte stemmer fra volleyballbanen og lage middag med hverandre etter skoletid, det gjør Ansgar til mer enn bare skole. Ansgar er mer enn bare skole, det er fellesskap! Det er gode vennskap! TEKST OG FOTO: MIRIAM HAAVARDSHOLM
MAGASINET 2016
13
Mye av det jeg lærte på IFO (interkulturelle studier) stadfester det jeg har erfart i felten selv.
SOLVEIG ERIKSEN
En tidligere Ansgarstudent – med internasjonale erfaringer og et hjerte for nye landsmenn.
S
olveig Eriksen er 47 år. Hun har vokst opp delvis i Oslo og delvis i Telemark og Vennesla. Oppveksten i Telemark var knyttet til Kvitsund gymnas der faren var lærer. Dette vitner om en trygg oppvekst i Misjonssambandet. I dag bor Solveig i Kristiansand og er medlem av Salem misjonsmenighet. Hvis vi tror at dette borger for et traust A4-liv i norske omgivelser tar vi ganske grundig feil. Det er få som liker utfordrende, eksotiske omgivelser mer enn Solveig. Halsbrekkende historier fra fremmede himmelstrøk kommer lavmælt over kafebordet her vi sitter i sentrum av Kristiansand. Etter endt sykepleierutdanning fra Lovisenberg i Oslo, gikk ferden nokså direkte til Hong Kong der hun var stasjonert mens hun jobbet med den lidende kirken i Kina. Med et avbrudd på fem år holdt hun på med dette arbeidet i Hong Kong i til sammen to og et halvt år. Hun arbeidet som sykepleier hjemme i Norge i mellomtiden. Så forteller hun: «I 2001 var jeg klargjort av Misjonsforbundet for å reise til Sentral-Asia for å jobbe
14
MAGASINET 2016
med en samarbeidsorganisasjon. Men på grunn av uklar sikkerhet i landet ble reisen utsatt i et år. Det var da jeg søkte på Ansgarskolen. Jeg hadde rett etter videregående gått på bibelskole på Fjellhaug så nå begynte jeg på KRL på høgskolen. Jeg var eldre enn de fleste i klassen og begynte på høsten en god stund etter at skoleåret var startet, men det ble et godt og interessant år både faglig og miljømessig. Jeg satte svært stor pris på undervisningen i GT spesielt, men også i de andre fagene. Det var i tillegg verdifullt for meg å bli bedre kjent med skolen og med Misjonsforbundet. I juni 2002 reiste jeg så til Sentral-Asia. Det første halve året hadde jeg kultur- og språkstudier i hovedstaden. Da hadde jeg først ankommet medbrakt ski i 40 graders varme! Skiene kom imidlertid vel med da jeg etter språkstudiene tilbrakte resten av oppholdet i 3000 meters høyde i en minoritetslandsby. Vinterstid kom temperaturen ned i minus 30 grader. Vi var innesnødde hele vinteren. Det fantes en liten flystripe som 100 mann trengte en dag på å måke for hånd når vi hadde bestilt fly!
I denne landsbyen lå det et lite sykehus med ti sengeplasser. I tillegg behandlet vi mange polikliniske pasienter. Sommerstid når det var enklere å ta seg fram, kunne vi ha flere hundre pasienter per dag. De fleste var mødre med barn. Noen hadde gått til fots i to døgn for å komme til oss mens andre hadde esler som fremkomstmiddel». I disse omgivelsene jobbet Solveig i et internasjonalt team med mennesker fra Finland, Tyskland og USA. Antallet i teamet kunne variere mellom to og ti. «Noen hadde jobbet i dette området et langt liv, andre var nye i Sentral-Asia slik som jeg. Det var lærerikt, men til tider slitsomt å jobbe tett på folk i en så sammensatt gruppe! Jeg hadde en administrativ funksjon med ansvar for nesten alle ting utenom det medisinske: sjåfører, biler, logistikk, kontakt med omverden via kortbølgeradio, lønninger til ca. 40 lokale arbeidere mm. Noe av det gøyeste jeg var med på i tiden jeg bodde der, var å dra på landsbybesøk sammen med lokale
medarbeidere. Teamet mitt drev også med landsbyutvikling der teammedlemmer og lokale underviste. Fokuset var på enkel hygiene og på hvordan man best mulig kunne hjelpe til ved fødsler. Det meste av undervisningen foregikk i landsbymoskeene. Alle landsbyene hadde sin moské og vi ble godt tatt imot der. Våre medarbeidere visste at vi utlendinger var kristne. Derfor kunne de ofte spørre oss om å be for maten eller be før vi startet på en kjøretur. Da ba vi alltid i Jesu navn. En gang stoppet sjåføren bilen etter at vi hadde vært på kjøretur en time. Vi hadde glemt å be for kjøreturen! Jeg måtte be! I det hele tatt var tro og religion en svært naturlig del av livet til folk flest. Det falt naturlig å snakke om det og vise religionen i praksis. Vi levde enkelt med utedo og brønn. Lys og strøm til datamaskinene fikk vi fra solcellepaneler. På grunn av høyden, ble somrene aldri veldig varme. Om vinteren var det så kaldt at jeg lå i sovepose med sokker og votter i tillegg til dyna. Vannet vi hadde i bøtter på rommet om natta, var is på morgenen. Kvinnene sydde klær til seg og sin familie. De kunne kjøpe stoff lokalt i landsbyene. De var fargerike med blomster, mobiltelefoner og satellittantenner! Jeg hadde ikke fått sydd meg slike klær, men gikk mer kledd som i hovedstaden med mindre gilde farger. Lokalbefolkningen spurte meg om hvor lenge jeg ville gå så stygt kledd! Dersom vi kom på besøk i landsbyene, gav de oss lunsj. Det var som regel enten en bolle med poteter eller en bolle med egg. Dette var noe av det beste de hadde. De holdt husdyr av ulike slag, men likevel spiste de lite kjøtt, kanskje en gang i uka. Det var mye feil/underernæring blant folk.
Når jeg betalte ut lønninger var det flere som kvitterte med fingeravtrykk, de fleste av dem var kvinner. Både jenter og gutter gikk på skole, men jentene ble fortere tatt ut av skolen enn guttene dersom det var behov for dem i arbeidet hjemme. I sommerhalvåret passet barn i syv, åtteårs alderen husdyra ute på beitet. Vi følte oss godt ivaretatt av den lokale befolkningen. De ca. 40 som var ansatt i prosjektet hos oss, jobbet som jordmødre (de hadde ikke formell utdanning, men var opplært av teamet vårt.) De underviste og drev med landsbyutvikling, de lærte andre kvinner å bli fødselshjelpere og hva den enkelte kunne gjøre dersom det kom sykdom i familien. Sikkerhetssituasjonen var ganske god i min første periode. Jeg bodde blant denne minoritetsgruppen i fjellene i tre år. Det var tunge dager der, men også mange fantastiske opplevelser som jeg aldri vil glemme. Noe av det vanskeligste var kanskje isolasjonen vi opplevde vinterstid. Etter ett og et halvt år i Norge der jeg jobbet på sykehuset i Kristiansand, dro jeg tilbake til Sentral-Asia. I denne perioden bodde jeg i hovedstaden og jobbet som administrator av språk- og kulturopplæringen for utlendinger. Det var lokale språklærere som stod for undervisningen, men jeg underviste dem i pedagogikk og metodikk. Jeg planla kurs, fulgte opp studenter, bygde nettverk og la budsjett. Vi hadde 12 medarbeidere ved senteret. Jeg var til sammen ute i tre og et halvt år, og denne gangen var sikkerheten mye dårligere enn da jeg bodde i fjelllandsbyen. Vi bodde mye mer behagelig, men vi kunne ofte ikke bevege oss fritt ute. Det ble sjekket en gang i døgnet at vi hadde det bra og vi måtte være hjemme
innen kl. 21 hver kveld. Da jeg kom hjem denne gangen tok jeg en bachelorgrad i engelsk. I denne graden min kunne jeg bruke KRL-året mitt fra Ansgar som breddefag. Det var vanskelig å få meg jobb da jeg var ferdig med studiet, og da begynte jeg på Ansgar igjen, denne gangen på Interkulturell Forståelse (IFO). Etter at jeg hadde begynt, fikk jeg jobb på en bolig for mindreårige asylsøkere. Jeg ble derfor en fjernstudent på IFO fordi jeg måtte jobbe i forelesningstida. Jeg mangler enda ett emne for å gjøre ferdig årsstudiet i IFO så det tenker jeg å ta høsten 2016. Mye av det jeg lærte på IFO stadfestet det jeg hadde erfart i felten selv. Vi lærte om ulike kommunikasjonsmodeller, og jeg kunne nikke bekreftende til alle misforståelser jeg hadde opplevd med problematisk kommunikasjon. Det jeg lærte om andre religioner kommer vel med nå når jeg skal møte asylsøkere som kommer fra ulike deler av verden, også religiøst sett. Jeg kan kjenne meg mer trygg og det ukjente er ikke så skremmende. Det er en viktig del av min jobb å være en slags los for de unge asylsøkerne inn i det norske samfunnet. I denne sammenhengen er jeg glad for det jeg har fått med meg fra Ansgarskolen. Jeg har fått kunnskap som gjør meg tryggere på mitt eget ståsted både i personlig tro og hvor jeg hører hjemme, men også kunnskap som bekrefter de lærdommene jeg har fått gjennom mine erfaringer under fremmede himmelstrøk. Ansgarskolen er viktig i disse tider hvor vi får stadig nye flyktninger og asylsøkere som vi både skal møte og forstå og samtidig guide inn i vårt eget samfunn.» INGRID ESKILT
MAGASINET 2016
15
KRIK VANNSPORT OG MULTISPORT Ansgar Bibelskole ligger i Kristiansands-skjærgården. KRIK-linje ved skolen ble etablert allerede i 2002. Ettersom vi ligger like ved sjøen med flere fine naturområder rundt oss, har vi gode muligheter til å drive med både vannsport og andre aktiviteter.
Turer Som en del av undervisningen er vi på flere turer i løpet av året: • Havkajakktur • Vinterturer med alpint/langrenn • Vannsport-turer • Krik-linjesamling til Hemsedal • Ansgar Gospel Choir-turer • Linjetur til Bali
Krik
Noen av de idrettene og aktivitetene vi har er vannsport (havkajakk, elvepadling, kiting, windsurf, wakeboard/vannski, bølgesurf), ballspill, friluftsliv, teambuilding, langrenn, rulleski, snowboard/alpint, frisbee, klatring og golf.
Krik (Kristen Idrettskontakt) er en organisasjon som jobber for å bevare, inspirere og vinne idrettsfolk for kristent liv både i idrettslag og menighet. Krik ønsker å skape et nettverk av kristne idrettsutøvere, samt skape tilhørighet og identitet blant utøvere, trenere og ledere. Det å bruke kroppen gjennom sport og lek er viktig. Krik har store leirer gjennom året (Bl.a Action, Arena og Explore), men i det daglige er det de mange lokallagene rundt om i Norge som er viktige. I tillegg kan du altså velge en KRIK-linje på bibel -eller folkehøgskole. Vi er en av 5 slike Kriklinjer i landet. Vi på Ansgar ser på Krik som et unikt verktøy for å gi flere mennesker kjennskap til evangeliet. Elevene vil lære mye om hva Krik er og hvordan man kan bruke Krik i menighet, samfunn og idrettslag. I løpet av året har vi en tur til Hemsedal der alle de forskjellige Kriklinjene i landet samles i fire dager med mye spennende aktiviteter og undervisning. Ellers vil elevene gjennom aktiviteter og praksis, lære mye om hvordan man kan være en god Krik-leder.
Valgfag
Praksis
Ved KRIK-linjen kan du nå velge mellom to valgfag. • Vannsport – med ekstra undervisning i windsurfing, kiting, elvepadling og bølgesurfing. • Multisport – Med ekstra undervisning i ballspill, frisbeegolf, rulleski, klatring og styrketrening.
Elevene vil i løpet av året få prøve seg i å lede forskjellige grupper i Krik og i å holde timer for hverandre i ulike idretter. Vi driver et eget lokallag og besøker andre lokallag. Målet med praksisen er at elevene skal få erfaring med hvordan det er å ha ansvar for treningsøkter og lokallagstreninger.
Vi ønsker at elevene ved KRIK-linjen skal få et allsidig, innholdsrikt og spennende år, der de kan utvikle seg som utøvere og ledere. Du trenger ikke være en supersprek idrettsutøver for å søke på KRIK, men bare glad i aktivitet og det å være ute. Gjennom varierte idretter og aktiviteter er det et mål at elevene først og fremst skal ha det gøy og føle mestring. Gjennom utfordringer vokser vi som mennesker. Derfor ønsker vi å utfordre elever til lederoppgaver. Idrett og evangelium passer godt sammen og derfor mener vi Krik er et godt og viktig verktøy som vi kan bruke for at flere ungdommer kan møte Jesus.
Aktiviteter
Alle som kan tenke seg et spennende, gøy og aktivt år med god undervisning i bibelen er hjertelig velkommen på KRIK-linja på Ansgar bibelskole. 16
MAGASINET 2016
TERJE WATNE
”Jeg sitter igjen med trygge, stabile og dype vennskap. En mye mer levende tro, større nettverk og en kjæreste.”
MARTINE AKSELSEN
– ETT ÅR SENERE Ansgar Bibelskole består av mange flotte og fargerike elever. En av dem er Martine Akselsen og hun går på 2.årslinja på bibelskolen, Team-linja. Førsteåret gikk hun på disippellinja og grunnen til at hun valgte Ansgar Bibelskole er klar. – Grunnen til at jeg valgte Ansgar og bibelskole er vel som folk flest; jeg ville ha et deilig friår, men med litt mer fokus enn jeg kanskje hadde fått på en folkehøyskole. Jeg hadde lyst til å gjøre noe helt annet før jeg begynte å studere, lære om Bibelen og meg selv, utfordre meg selv, reise litt og bare kose meg – alt dette og mere til har jeg fått lov til å gjøre disse to årene jeg har gått her. Det har vært kjempegøy! Ansgar har alt. Og i tillegg få være i et miljø og et fellesskap med kristne venner, noe bedre skal du lete lenge etter. Mange nøyer seg med et friår, men Martine ville fortsette på det hun lærte førsteåret på Ansgar. Hun ville lære mer om hvem Gud er og hvem hun selv er. – Det som har vært bra med teamlinja er at jeg på en enda dypere måte har fått
erfare mer av hvem Gud er, tatt mer vare på de relasjonene jeg fikk i fjor, og fått bli enda bedre kjent med meg selv. Jeg har fått lov til å bo på Ansgar, i sol og sommer, volleyball og hverdagsfest hele året og fått hentet krefter til årene som ligger foran. I tillegg så opplever jeg at jeg har fått muligheten til å bli mye tryggere, på meg selv og på troa. Og jeg er overbevist om at det ikke skader i møte med en ektemann, troskrise og andre ting i livet som møter en. Det å gå på bibelskole eller folkehøyskole byr på mange utfordringer. Man blir utfordret på hvem man selv er, man blir utfordret i relasjoner og man kan blir utfordret i troen sin. Ansgar byr på mange forskjellige utfordringer. På KRIK-linja blir du utfordret i idretter og aktiviteter du kanskje aldri har prøvd før. Musikklinja byr på utfordringer i musikken og det å spille foran andre. Disippellinja gir utfordringer til elevene på det å holde andakter og forkynne. Dette er noe Martine har fått erfare. – Jeg har fysisk sett blitt utfordret i aktiviteter og idrett som jeg aldri skulle tro jeg hadde fått lov til å prøve. Jeg har fått lov til å reise og oppleve andre kulturer og mennesker, og jeg har blitt utfordret i forhold til tro. I tillegg er det jo en reell utfordring å bo så tett med mange mennesker, men tenk så gøy det har vært
også! Der jeg har fått muligheten til å bli utfordret mest på disse to årene, er det å stå på en scenen å forkynne. Det hadde jeg aldri gjort om jeg ikke kom på Ansgar, møtte lærere som så meg og utviklet potensiale i meg – det har vært fantastisk! Og på grunn av at jeg har blitt utfordret slik ser planene for framtiden helt annerledes ut enn da jeg kom hit i fjor. Og ikke bare har hun blitt utfordret, men hun sitter også igjen med mye, mye mer. – Jeg sitter igjen med trygge, stabile og dype vennskap. En mye mer levende tro, større nettverk og en kjæreste. Etter to år på Ansgar har Martine tenkt å fortsette i enda flere år! Hun skal nemlig studere teologi på Ansgar Teologiske høgskole, noe som ikke var planen før hun kom hit. – Da jeg kom til Ansgar var planen å gå ett år og så bli lærer. Men det skjedde jo ikke. Her var det godt å være og her kunne jeg utrustet enda mer. Jeg fikk lyst til å studere teologi og skal begynne på det til høsten. Litt fordi jeg har fått lov til å utfordres som forkynner og trives med samtidig som det er så mange gode lærere her som jeg kan lære masse av. Det gleder jeg meg til! Håper vi sees! ISAK VOIE
MAGASINET 2016
17
g n e o p ie d u t s 0 4 a T
– PÅ BIBELSKOLEN!
J
eg fryder meg ofte over musikkgleden her på Ansgar Bibelskole. De øver, spiller, jammer, smiler og koser seg. Noen bak tangentene, noen med gitaren under armene og noen med mikrofonen i hånda. Og det er ikke sjeldent jeg ligger på rommet med en basslyd fra rommet til høyre, ei som synger i rommet til venstre og noe musikk fra rommet ovenfra. Kan virke som musikk er livet for dem – naturligvis! På bibelskolen har musikklinjen ansvaret for lovsang, de spiller på ulike arrangementer, kompet til Ansgar Gospel Choir, setter opp en juleforestilling og har ukentlige huskonserter på skolen. Og midt opp i alt dette så har de musikk-teoretiske fag som gjør at de står enda sterkere når året
18
MAGASINET 2016
på bibelskole er ferdig. Og om teori kan virke kjedelig så er det ingen hemmelighet i at det gjør en både sterkere og flinkere i det en holder på med og er på ingen måte bortkastet lærdom. For er det noe året på musikk-linjen ikke er, så er det bortkastet. I løpet av ”koseåret” på bibelskolen får de samtidig mulighet til å ta studiepoeng pga alle disse dyktige lærene på høyskolen som underviser dem. Du får faktisk ta så mye som 40 studiepoeng. Det betyr at det bare gjenstår 20 studiepoeng for å få fullført et årsstusium i musikk. Og de 20 resterende kan du jo ta ved siden av noe annet, eller hoppe rett på andreåret i musikk – du slipper et år med studie! En mer genial løsning skal du lete lenge etter.
Andreas Dahl Knapskog valgte Ansgarskolen pga. den gode faglige kvaliteten samt muligheten til å ta studiepoeng. Han sier det så fint selv: – I løpet av dette året har min interesse og glede i musikk vokst noe voldsomt, og derfor er det så vanvittig bra at man kan ta studiepoeng på bibelskolen. Nå kan jeg begynne rett på andreåret bare fordi jeg enkelt og greit har meldt meg opp til eksamen i fag jeg allerede har på musikklinja, noe som ble det avgjørende for om jeg skulle studere musikk eller ikke. Du kaster ikke bort et år ved å gå på musikklinja – det er nå klart! MARTINE AKSELSEN
TAKK TIL VÅRE STØTTESPILLERE!
Ansgarskolens designpartner. Og din? Kontakt Morten Ravnbö Sätren på 91 73 73 56
GRAFISK DESIGN • LOGO / BRANDING • WEBDESIGN • ILLUSTRASJON
PANTONE 281C
GULL
MAGASINET 2016
19
Retur: Ansgarskolen, Fredrik Fransonsvei 4, 4635 Kristiansand
GAVER TIL ANSGARSKOLEN – HVORFOR OG HVORDAN?
Jeg regner med at du som leser dette bladet regner deg som en venn av Ansgarskolen. Kanskje har du selv gått på skolen, kanskje har dine barn eller noen i familien gått der, kanskje har pastoren din sin utdanning fra Ansgar Teologiske Høgskole. Hvorfor trenger Ansgarskolen gaver? En stor del av vår økonomi bæres av statlig støtte som vi tildeles fordi vi som høgskole og bibelskole utdanner mennesker til gagn for samfunnet omkring oss. Staten gir imidlertid ingen støtte til bygningene, enten det gjelder nybygg eller vedlikehold. Staten gir heller ikke støtte til den delen av skolens arbeid som er ”mer enn skole”, blant annet studentpastortilbudet og de sosiale tilbudene vi gir studenter og elever i tillegg til undervisningen. Vi er derfor avhengige av givere som synes det er viktig at unge mennesker får en utdanning som tar utgangspunkt i kristen tenkning og etikk. Du kan gi gjennom den vedlagte giroen som ligger i bladet. Du kan gi ved å sende gaver på SMS: Ansgar (beløp, opp til kr 500,-) til 2468. Du kan naturligvis gi over SMS flere ganger. Gaven vil bli registrert som skattefri gave. Visste du at skattefrie gaver til Ansgar Teologiske Høgskole kan gis i tillegg til de ca. kr 24 000,- som kan gis til kirkesamfunn og organisasjoner? Du kan gi inntil ti prosent av din nettoinntekt til universiteter og høgskoler som driver forskningsvirksomhet. Du kan også inngå en avtale om autogiro (ta kontakt med Janet Hansson hansson@ansgarskolen.no). Tusen takk for at du støtter Ansgarskolen!
Ingunn Folkestad Breistein, rektor
20
MAGASINET 2016
Gi din gave via: • SMS til 2468 • vedlagt giro • autogiro