FAGTIDSSKRIFT FOR MILJØ, HELSE OG SAMFUNN
1-11 Årgang 30
PCB i ny maling s. 8-9 Nye legionellaforskrifter s. 14-16 Er passivhus farlige? s. 10-13 Dyr og idrettshaller - mulig allergikonflikt? s. 4-5
- et tidsskrift fra Forum for miljø og helse
F
LEDER - et tidsskrift fra Forum for miljø og helse Miljø & helse sitt formål er å spre kunnskaper om miljøets betydning i det forebyggende og helsefremmende arbeid i samfunnet samt fremme forståelse for betydningen av dette arbeidet. Tidsskriftet skal reflektere den aktuelle debatten på området og selv være en aktiv pådriver ved å sette søkelyset på aktuelle saker. Miljø & helse skal ha en faglig høy kvalitet og være en formidlingskanal mellom myndigheter, fagmiljø, organisasjoner, næringsliv og publikum. Informasjon mellom ulike aktører på sentralt, regionalt og lokalt nivå vil være sentralt. Miljø & helse skal drive saklig og uavhengig journalistikk forankret i formålsparagrafen til Forum for miljø og helse, i Fagpressens redaktørplakat og i pressens Vær Varsom-plakat. Ansvarlig redaktør: Kristian S. Aas Redaksjonsgruppe: Svein Kvakland Reidun Ottosen Line Angeloff Ann Kristin Ødegaard Utgiver: Forum for miljø og helse Svein Kvakland Molde kommune Rådhusplassen 1 6413 MOLDE Telefon: 411 44 230 E-post: fmh@fmh.no Hjemmeside: www.fmh.no Produksjon/trykk: Grafisk senter, Trondheim kommune/Fagtrykk Trondheim AS
Sparer energi, men hva med lufta? “Den mest miljøvennlige energien er den
kan produsere mer energi enn de
en slipper å produsere”, skriver artikkel-
forbruker selv.
forfatterne bak artikkelen om innemiljø i
Med stadig høyere fokus på
passivhus i dette nummeret av Miljø &
energisparing, klimautfordringer og miljø
helse. Nettopp derfor blir passivhusene
vil byggingen av energisparende hus
vanligere og vanligere. Myndighetene
bare øke. Men noen må kontrollere at
har en målsetting om at passivhus skal
inneklimaet ikke blir et helseproblem.
bli den vanlige byggestandarden i Norge
Tilsyn med ventilasjonsanlegg på
i 2020. Mer effektiv bruk av elektrisitet
passivhus og andre energispare-hus
tvinger seg frem: Ny produksjon er dyrt
ser ut til å bli en vekstnæring fremover.
og skader miljøet.
Hvem skal ta det overordnede ansvaret
Et passivhus høres ut som en slapp
for at inneklimautfordringene møtes? Blir
greie, men er det motsatte. Energiforbruket
dette et nytt, stort arbeidsfelt for miljørettet
reduseres ved hjelp av passive tiltak
helsevern?
(derav navnet) som isolasjon, tetting og
Enova har utarbeidet en rapport som
varmegjenvinning. Dette stiller imidlertid
beskriver de tekniske utfordringene før
store krav til ventilasjonsanlegget. Anlegg
passivhus kan innføres som standard i
som skal sørge for ventilasjon i slike
Norge. Mye går på å tilpasse byggtekniske
bygg krever vedlikehold og tilsyn, og
krav til norske forhold. Men også for
gjennomføres ikke dette skikkelig får
inneklima ser Enova utfordringer. I tillegg
man dårligere inneklima.
til bolighus er det både barnehager,
Det er ikke bare i Norge passivhus
sykehus og store kontorbygg som er
begynner å ta av. Når det gjelder
bygd etter passivhusstandard eller
energisparing i bygg dilter vi også
nær passivhusstandard i Norge. Hvem
etter Europa. Til nå er det bygd
kontrollerer innemiljøet og ventilasjonen
21 000 passivhus i Europa, men hele
her? Og hvordan skal dette gjøres i
50 000 hus er planlagt bygd i år. Flere av
fremtiden? Forskningen fremover må
planene består av bygg som i tillegg til
sikre at man ikke bygger seg til et
passive tiltak er som små kraftverk, som
helseproblem.
produserer sin egen energi. Solfangere på taket, vindmølle på mønet og miniturbin i avløpsrøret kan bidra til at bygg faktisk
Nytt om navn
Kristian Juel Røysland er nå ansatt som spesialkonsulent i miljørettet helsevern i Bydel Søndre Nordstrand, Oslo kommune. Han er utdannet cand.mag i natur-, helse- og miljøvern, med fordypning innen miljørettet helsevern fra Bø, Høyskolen i Telemark. Før han startet på utdanningen i Bø hadde han gjennomført en utdanning i sveiseteknologi (sveiseingeniør) fra Sørlandets tekniske fagkole, samt at han hadde arbeidserfaring fra industrien. Etter endt utdanning i Bø har han blant annet tatt etterutdanning i regulatorisk toksikologi ved universitetet i Oslo. Fra yrkeslivet har han erfaring som byggesaksbehandler i Arendal kommune og som yrkeshygieniker over en rekke år i
Sanel Gabela ble ansatt som rådgiver
bedriftshelsetjeneste. De siste årene før
innen miljørettet helsevern i Narvik
han begynte i Bydel Søndre Nordstrand
kommune i september 2010. Han er
arbeidet han i Arbeidstilsynet Østfold og
utdannet sykepleier, kommer opprinnelig
Akershus som inspektør /yrkeshygieniker
fra Kroatia, men har bodd i Norge i 17 år.
og han har både vært initiativtaker og
Gabela har tidligere jobbet som rådgiver
arkitekt bak flere av de senere års tilsyn-
på Nav Harstad, som sykepleier ved ulike
skampanjer i Arbeidstilsynet. Blant annet
institusjoner og har drevet med toppidrett
i tilsynskampanjer rettet mot laboratoriev-
i 10 år (basketball).
irksomheter og veterinærbransjen.
Dette er en nyopprettet stilling, siden
Han håper å få benyttet og videreutviklet
mine nåværende oppgaver tidligere ble
mye av sin kompetanse i arbeidet
ivaretatt av kommuneoverlegen.
med miljørettet helsevern, samt bidra i
Målet for 2011 har vært og er å øke sikker-
fagnettverk fremover.
Annonsér i
Stillingsannonser Salg av produkter, tjenester mm. Kunngjøringer Send e-post til fmh@fmh.no for annonser i tidsskriftet
heten på lekeplasser og i barnehager og skoler. På grunn av store værvariasjoner i vår landsdel, er det en stor utfordring å vedlikeholde lekeapparater året rundt, og dette går utover barnas sikkerhet. Jobben er veldig spennende og hver dag møter vi på nye utfordringer, men med god støtte og veiledning fra vår meget flinke kommuneoverlege Lene Salberg begynner vi å få oversikt over ulike faktorer som kan påvirke helsen i Narvik kommune. Jeg gleder meg til fortsettelsen, sier Sanel
Fra innholdet:
Gabela.
Dyr og idrettshaller - mulig allergikonflikt?..........................................................s. 4 PCB-funn i nyprodusert maling...........................................................................s. 8 Innemiljø i passivhus og andre hus - vet vi nok?...............................................s. 10 Nye legionellaforskrifter.....................................................................................s. 14 2
Behov for tilsyn med skadedyrbekjempelse i skoler og barnehager.................s. 22
3
Dyreutstillinger i idrettshaller En aktivitet som miljørettet helsevern vurderer ulikt Av Kurt Stien
Bør ha spesielt ren luft
vil eksempelvis kunne avsettes i ventila-
Vanskeligst i store haller
Sentralt i vår vurdering av de sakene som
sjonsanlegg og frigjøres til uforutsigbare
Etter befaringer i haller hos oss ser vi ellers
har vært aktuelle, er hensynet til at en svært
tider. Å ta en analyse av støvprøver vil
at problemet med godt nok renhold i forhold
stor andel av brukerne i idrettshallene
ikke gi sikker dokumentasjon. Metoden
til dyreallergener særlig vil gjelde de store
under ordinær bruk har vært barn og unge
FHI har er ikke tilstrekkelig nøyaktig, og
anleggene med tribuner. De har store
personer, og at tradisjonelt renhold ikke er
det finnes neppe noen andre laboratorier
volum, stor takhøyde, og mange konstruk-
noen garanti mot problemer i ettertid. Vi
i Norge som kan ta slike tester.
sjoner som ligger vanskelig tilgjengelig,
bygger på Nasjonalt Folkehelseinstitutt (
Er dyreutstillinger i idrettshaller et problem for allergikere? Her forteller Helse- og miljøtilsyn Salten IKS hvorda de vurderer problemstillingen.
og hvor støv og partikler kan avsettes.
FHI) sin veiledning om temaet. I miljøda-
“Vente og se” ingen god løsning
Paradokset blir da at nettopp slike haller
tabasen fra FHI anbefales forbud mot dyr
Vi anser det derfor som vanskelig å skaffe
er mest aktuelle og populære til dyreut-
i gymhaller ( også skoler og barnehager).
sikker dokumentasjon på når lokalene blir
stillinger. Halleiere har argumentert med
Etter kontakt med FHI, under behandling
problemfrie for personer med allergisk
at de forutsetter omfattende renhold i
av en forespørsel om hundeutstilling, har
astma i tida etter en dyreutstilling. Den
ettertid og at det finnes “rengjøringsvenn-
vi fått følgende synspunkter fra Martinus
eneste sikre og noenlunde gjennomfør-
lige” plater som kan legges opp på for
Løvik:
bare “kontrollmetoden” vi står igjen med
eksempel kunstgress. Men allergenpro-
Personer med allergisk astma vil være
vil vel være å avvente og se om de utsatte
blematikken knytter seg altså etter vår
spesielt utsatt i situasjoner med fysisk
brukerne av hallen i tida etter en dyreutstil-
vurdering til mer enn bare gulvene hvor
anstrengelse fordi de puster mye mer luft
ling rapporterer ulemper og ubehag, for så
dyra ferdes. Den eneste “fordelen” med
enn ved hvile. Idrettshaller bør derfor ha
å pålegge eventuell retting med omfattende
store haller i dette perspektivet må vel
spesielt ren luft.
ekstra rengjøringstiltak. Ut fra FHI sine
være at det er store areal og volum, og
faglige råd synes vi likevel ikke at dette
eventuell forekomst av allergener tynnes
bør være rådende praksis.
ut i større grad, altså populært formulert:
Dyrehårsallergener er meget vanskelige å fjerne effektivt med rengjøring. De
The solution to pollution is dilution. Strengere enn vanlig? Vi har fått høre fra næringslivet at vår holdning er strengere enn det som er vanlig, og det henvises til at utstillinger foretas andre tilsvarende steder, og at man ønsker likhet for loven. Etter en del undersøkelser har vi funnet ut at det delvis stemmer. Andre kontor innenfor miljørettet helsevern, som vi
Dyreutstillinger holdes ofte i idrettshaller, der dette kan skape problemer for dyreallergikere som senere skal bruke fasilitetene. (Illustrasjonsfoto: Leif Harboe/Flickr.com)
har kontaktet, aksepterer dyreutstillinger i idrettshaller forutsatt godt renhold i
Helse- og miljøtilsyn Salten IKS eies av
slike saker, og frarådet slik sambruk, og
godkjenningssøknad eller kreve melde-
etterkant, eller de har ikke noen sterke
11 kommuner i Salten samt av lofotkom-
i en sak ble det av kommuneoverlegen
plikt. Heldigvis har halleiere her, som har
synspunkter og lar arrangementene gjen-
munene Værøy og Røst. Kontoret har for
varslet vedtak om retting etter kommu-
fått forespørsel fra dyreklubber, kontaktet
nomføres uten innblanding.
enkelte av medlemskommunene delegert
nehelsetjenesteloven, med henvisning til
lokal helsemyndighet om dette på forhånd.
Astma og allergiforeningen i vårt område
vedtaksmyndighet etter kommunehelset-
forskrift 25.4.2003 nr.486 om miljørettet
Kunnskap om planene har derfor vært til
har for øvrig også vært svært kritisk til slik
jenesteloven, mens det for resten er opp
helsevern § 7.
stede i god tid før eventuell igangsetting,
bruk hvor allmennheten og særlig barn
til den respektive kommuneoverlege å
og halleier har fått tilbakemelding og gjort
benytter lokalene i ettertid til kroppsøving
fatte avgjørelse. Dyrearrangementer i
Samarbeid med halleiere
sine vurderinger. I praksis har det medført
og sportsaktiviteter.
idrettshaller har vært et aktuelt tema en
Hjemmelsgrunnlaget til å gripe inn i
at det ikke er blitt inngått utleieavtale for
del ganger med jevne mellomrom i vårt
forkant av utstillinger eller stanse disse
disse arrangementene innendørs.
distrikt. Vi har anbefalt en restriktiv linje i
er begrenset da man ikke kan pålegge
4
Idrettshaller bør ha mer allergenfri luft enn andre steder. Personer med allergisk astma vil være spesielt utsatt under fysisk aktivitet. (Illustrasjonsfoto: Katja Maasing/Flickr.com)
5
Fossil energi farligst Tekst: Kristian S. Aas
Atomkraft-ulykkene i Fukushima og Tsjernobyl til tross: Langt flere mennesker dør av fossil energi enn av atomkraft.
Ifølge en rapport fra EUs ExternE-prosjekt
Olje er nest verst, med i snitt 25 døde
men ulykkene har store konsekvenser. For
tar olje og kull langt flere liv enn atom-
per terrawattime energi. Brunkull kommer
kull, olje og gass er skadene spredt mer
kraft. For hver terrawattime produsert
på 3. plass, med 19 dødsfall. Kjernekraft
utover i tid og merkes ikke så godt, sier
energi fra kull dør det i gjennomsnitt 35
er, sammen med vannkraft og vindkraft,
den svenske forskeren Carl-Erik Wikdahl,
personer. I rapporten regnes både døds-
de tryggeste energikildene. Biomasse
som var med og utarbeidet rapporten på
fall fra utvinning og direkte forurensning,
kommer "midt på treet", med 12 dødsfall
slutten av 1990-tallet, til Teknisk Ukeblad.
mens klimarelaterte dødsfall ikke regnes
per terrawattime.
Også to nyere studier, fra Det inter-
inn. Rapporten omhandler europeiske
- Det er lett å lyve med statistikk.
nasjonale energibyrået (IEA) og det sveit-
forhold, i andre verdensdeler er bildet
Kjernekraften har en spesiell form for
siske Paul Scherrer-instituttet, underbygger
normalt dystrere.
risiko. Det er liten sannsynlighet for ulykker,
konklusjonene fra EU-undersøkelsen.
Røykeloven skal praktiseres strengt - også på uteserveringer Utestedet Hall Toll i Stavanger tapte anke-
markisen. Utluftingen er dermed ikke god
- Hvis vi ikke skal kalle ute for ute,
saken i Høyesterett. Dommen gjør det klart
nok i forhold til lovens krav. På nettsiden
men inne, så har vi et problem i Norge,
at også områder som er ute, men skjermes
til Hall Toll oppgis for øvrig at gjestene
sa Jacobsen til Stavanger Aftenblad.
av levegger og markiser, skal være røykfrie
sitter godt skjermet for vinden på uteser-
hvis ikke luftutskiftingen er like god som i
veringen. Helsesjefen anser at dette
utendørsområder.
er et lokale etter tobakksskadelovens
- Denne dommen kan gi føringer for
Helsesjef Egil Bjørløw i Stavanger er imidlertid fornøyd med dommen.
"Vi kan ikke se at utearealet til Hall
forstand, og området fungerer som Hall
slike steder over hele landet, sa Bjørlow til
Toll som er dekket med markise og hvor
Tolls røykerom. Etter § 6 i tobakkskade-
samme avis, og viste til at Stavanger har
det tillates røyking, tilfredsstiller kravene
loven tillates ikke røyking i serverings-
hatt dialog med de fleste store byene som
til røykfrihet eller utlufting tilsvarende
steder og det er ikke tillatt å ha røykerom
blant annet Oslo, Bergen og Sandnes i
utendørs områder. Selv om markisene
på serveringssteder", heter det i begrun-
denne saken.
ikke er heldekkende, og man vil få en
nelsen fra Høyesterett.
viss luftutskifting, vil vegger og markisen
Trond Jacobsen, styreleder for
stoppe røyken, slik at man får en oppsam-
Hall Toll, tror dommen kan føre til
ling av tobakksrøyk i området under
definisjonsproblemer.
6
Kullgruver er farlige arbeidsplasser. Bildet viser dagbruddet ved Garzweiler nær Mönchengladbach i Tyskland. (Foto: thy/Flickr.com)
7
PCB-funn i nyprodusert maling: - Dette gjør meg bekymret
FAKTA: PCB
Tekst: Kristian S. Aas Artikkelforfatteren er også redaktør i magasinet Natur og miljø, som utgis av Norges Naturvernforbund. En kilde fra denne organisasjonen er brukt i denne saken.
• PCB er regnet som en av de verste miljøgiftene.
Miljøgiften PCB ble forbudt i 1980. Men nylig ble det avdekket PCB i maling som produseres i dag. Giften finnes i fargepigmenter som importeres til Norge fra Finland.
• Kan svekke immunforsvaret, læringsevnen og nervesystemet, og kan gi leverkreft. • Kroniske giftvirkninger både for
Det er PCB i ny maling i Norge. En sjekk hos
landlevende og vannlevende
Jotun og flere andre malingsprodusenter har
organismer.
avdekket dette. Azo-pigmenter, som brukes
• Svært tungt nedbrytbart, høy
som fargestoff, inneholder opp til 2 milligram
fettløselighet, akkumuleres i
PCB per kilo. Dette er langt mindre enn
næringskjeden.
verdiene var i maling fra før forbudet, men viser at vi ikke klarer å bli kvitt giften. Det
ECE-POPS-protokollen
gjør meg bekymret, sa seniorforsker Rolf Tore Ottesen ved Norges geologiske under-
• En av 8 miljøprotokoller under
søkelser (NGU) på et seminar i Ålesund
FNs økonomiske kommisjon for
nylig, arrangert av Forum for miljø og helse.
Europa • Vedtatt i 1998, forbyr bruk av
- Må trekkes tilbake
ny PCB og setter retningslinjer
All ny bruk av PCB ble forbudt i Norge så
for opprydding av gammel
langt tilbake som i 1980. Siden da har det
forurensning
pågått oppryddingsarbeid for å få kontroll over de mengdene med PCB som har
Stockholmskonvensjonen
blitt brukt i blant annet isolerglassruter, elektriske komponenter, maling, betong og fugemasse.
Rolf Tore Ottesen fra NGU er bekymret over funn av PCB i ny maling. (Foto: Svein Kvakland)
- Hvis disse målingene stemmer, er det ingen tvil. Da må all maling med slike
- Dette er et produkt som har vært
ikke noe vi fokuserer mye på, svarte
fargestoffer trekkes tilbake fra handelen og
forbudt i over 30 år, og som nå dukker
kommunikasjonssjef Celin Huseby i
behandles på en forsvarlig måte. Dette er
opp igjen. Det må stoppes, sa Ottesen
Jotun på spørsmål om hun visste noe
et stoff vi ikke ønsker spredt på husvegger,
på seminaret.
om den nye PCB-oppdagelsen.
• FN-avtale vedtatt i 2001, trådte i kraft i 2004. • Skal redusere eller fjerne bruk av persisitente organiske forbindelser, som PCB, i industri og jordbruk.
møbler og andre malte flater over hele
Ottesen har tatt kontakt med tre
Norge, sier miljøgiftkonsulent Per-Erik
norske malingsprodusenter for å sjekke
Dyr opprydning
kondensatorer og strømgjennomførere
Schulze i Naturvernforbundet.
om disse bruker azo-pigmenter fra den
PCB er også forbudt internasjonalt
er blant tiltakene som har vært gjennom-
angjeldende fabrikken i Finland. Før
gjennom ECE-POPs-protokollen og
ført. Grensen for når PCB-holdig avfall
Også i tekstiler?
seminaret i Ålesund var det imidlertid
Stockholmskonvensjonen. Store summer
regnes som farlig, er på 50 milligram
Azo-pigmenter benyttes også som farge-
bare en produsent som hadde svart,
har blitt brukt for å rydde opp i tidligere
PCB per kilo avfall. Konsentrasjonene
stoff i tekstilindustrien. Ottesen har lyst til å
Jotun.
tiders forurensning av PCB. Opprydding i
i ny maling er langt under dette, men
følge opp undersøkelsene sine om maling
- Vi kan spore svært små mengder
sedimenter i havner, sanering av bygge-
siden PCB er et svært tungt nedbrytbart
med en undersøkelse av klær, for å finne ut
PCB i dekkfarger. Verdiene er margi-
avfall, håndtering av isolerglassruter,
stoff vil enhver ny bruk gi et bidrag til
nale, og under alle grenser. Dette er
innsamling av spesialavfall og bytting av
økt forurensning.
om miljøgiften også spres gjennom disse.
8
Gul maling inneholder mest ny PCB, ifølge NGU. (Foto: Mark Wragg/Istockphoto.com)
9
Innemiljø i passivhus og andre hus – vet vi nok? Av Sverre Holøs, Berit Time og Kim Robert Lisø - SINTEF Byggforsk
Flere internasjonale studier viser at energieffektivisering er det enkleste og billigste klimatiltaket, og det er derfor bred politisk og faglig enighet om at energieffektivisering må prioriteres.
manglende forståelse hos utførende har
eller lignende eller med komposisjonsplater,
de løsningene som brukes i dag. Det er
gitt skader. SINTEF Byggforsks bygg-
når veggene isoleres eller utføres således
viktig å være klar over at passivhus først
skadearkiv har eksempler på alle disse
at de under hensyntagen til rummenes
og fremst dreier seg om et energikonsept,
skadetypene, se www.byggkvalitet.no.
benyttelse antas å by fornøden beskyttelse
og at det er fullt mulig å velge dårlige
mot kulde og fuktighet.”
løsninger og skape dårlig arkitektur også
Vi må vite konsekvensene av det vi gjør
Utvikling av konstruksjoner som gir
innenfor dette konseptet. Dette er nettopp
Når vi har både erfaring og teoretisk
”fornøden beskyttelse mot kulde og fuktighet”
de undersøkelsene som beskriver dårlig
belegg for at det vi foretar oss innenfor
har vært helt sentralt for virksomheten til
inneklima i passivhus eksempel på: store
byggenæringen har stor betydning for
Norges byggforskningsinstitutt og SINTEF,
vindusflater uten solavskjerming og lave
folks liv og helse, er det rimelig at konse-
senere SINTEF Byggforsk, fra starten
ventilasjonsrater er naturligvis ikke bedre i
kvenser for disse områdene utredes før
rett etter 2. verdenskrig og fram til i dag –
passivhus enn i andre hus. På samme måte
tiltak settes i verk. Dette er også nedfelt i
tilgjengeliggjort for byggenæringen gjennom
som sikkerhetsbeltene ikke nødvendigvis
Utredningsinstruksen (se www.lovdata.no),
Byggforskserien. Det finnes derfor ganske
er bedre i en bil der bremsene er bra.
som skal sikre at alle relevante og vesent-
omfattende beregninger, laboratoriestudier,
lige konsekvenser er utredet før reformer,
feltforsøk og felterfaringer med mange av
Er «tette» hus farlige?
regelendringer og andre tiltak iverksettes.
de løsningene som har vært i bruk, eller er
Inneluft som er forurenset av radon og
Det finnes dessverre en rekke eksempler
vurdert å ta i bruk. Mange risikomomenter
andre gasser, partikler, mikroorganismer
på at slike utredninger ikke gjennomføres,
er godt kjent fra studier både i Norge og
etc. er potensielt helseskadelig, og det
eller er mangelfulle.
våre naboland. En risikovurdering av
er derfor behov for utskifting av luft for å
energitiltak trenger med andre ord ikke
unngå helseskader. Luftlekkasjer gjennom
starte med blanke ark.
utettheter i bygningsskallet bidrar til den
Energimerkeordningen er et eksempel på en ordning der helsekonsekvenser ikke er vurdert. De råd som gis gjennom
Passivhus holdes ofte frem som løsningen for å redusere bygningsmassens energibruk. Men er det sunt? Bildet viser en barnehage i Valga, Estland, bygd etter passivhusprinsipper. (Foto: Tõnu Mauring/Flickr.com)
samlede ventilasjonen av et hus, og enkelte
ordningen kan i verste fall føre til at luft-
Vet vi nok om passivhus og inneklima?
hevder at luftkvaliteten i hus med god luft-
skiftet i allerede underventilerte hus redu-
Det er ikke mange studier av inneklima i
tetthet dermed blir dårligere enn i utette
seres. Dette vil føre til økt radonkonsen-
passivhus som er publisert i internasjo-
og trekkfulle hus. Dette er delvis riktig.
trasjon og økt risiko for fuktskader, og det
nale vitenskapelige tidsskrifter, og noen
Problemet med resonnementet er at den
må anses sannsynlig at rådene vil føre til
av de som finnes viser uheldige forhold,
luftvekslingen som finner sted gjennom
tilfeller av forverret helsetilstand i befolk-
enten i form av for høye eller lave tempe-
husets utettheter varierer enormt med
ningen. NTNU og SINTEF anbefaler i sitt
raturer - eller ved at ventilasjonsraten er
værforholdene. For å sikre et nødvendig
innspill til bygningspolitikken at ”det ikke
for lav. Dersom vi krever at det skal finnes
luftskifte i stille vær måtte huset være
gjennomføres endringer uten at det er gjen-
omfattende feltundersøkelser av og lang-
særdeles utett, og ville da bli både uøko-
nomført en konsekvens- og risikovurdering
tidserfaringer med inneklima og helse i
nomisk og ukomfortabelt når det blåser og
i forhold til helse”. Dette gjelder natur-
passivhus før vi søker å innføre dette, er
er kaldt. Helt siden det ble teknisk mulig har
ligvis også innføring av passivhus gjennom
det uten tvil et stykke fram. Samtidig kan
en derfor forsøkt å bygge husene så tette
forskriftskrav eller andre virkemidler.
det med rette hevdes at slike studier enten
som mulig, og forsyne dem med ventila-
vil skrive seg fra utenlandske forhold med
sjon. Impregnert papp ble forskriftskrav for
Reduksjon av varmetap – ikke noe nytt
annet klima og andre håndverkstradisjoner,
reisverks- og bindingsverksvegger i 1928.
Reduksjon av varmetap kan ikke sies å
eller fra ”pilotprosjekter” oppført av spesielt
På grunn av tekniske begrensninger,
være en ny tanke. Vi har hatt bestemmelser
engasjerte aktører. Dermed vil de neppe
holdninger og tilgang på løsninger, ble
rettet inn mot å begrense varmetap, i hvert
være representative for de husene som vil
riktignok mange eldre hus ikke særlig
Energieffektivisering i bygg bidrar til å
helse og trivsel. Det er spesielt krevende å
og insentivordninger skal utformes slik
fall fra 1928. Det er verdt å legge merke til
bli bygget når dette blir et minstekrav, og
tette. Det er likevel verdt å merke seg at
erstatte forurensende energikilder i andre
ivareta dette i en situasjon der overfølsom-
at vi skal endre måten vi bygger og bor
at innemiljøet da var en viktig begrunnelse
en er på sett og vis ikke kommet så mye
i tilfeldig utvalgte blokkleiligheter i 1980
sektorer og reduserer behovet for ny
hetstilstander som astma og allergi er i ferd
på. Det er lett å finne eksempler på at
for disse bestemmelsene: ”Bygningsrådet
lenger selv med omfattende feltstudier.
hadde omtrent én av fire leiligheter et
kraftproduksjon. Den mest miljøvennlige
med å bli det normale, og vi eksponeres for
ukritisk strømsparing i eksisterende bygg
kan med helserådets samtykke tillate at
En risikovurdering bør bygges på den
lekkasjetall (luftvekslinger ved 50 Pa trykk-
energien er den en slipper å produsere.
et økende antall kjemiske påvirkninger. Det
har skadet både bygning og beboer, på
bindingsverket utfylles med ½ stens mur
kunnskapen som er kjent om de ulike
forskjell) på mindre enn 1,0. I henhold til
Hvordan vi bygger, vedlikeholder og drifter
er derfor naturlig og riktig å stille seg spørs-
at nye konstruksjonsmåter og - materialer
eller beklædes utvendig og innvendig med
elementene som inngår i passivhus, og en
energiberegningsstandarden gir dette en
bygninger er en av de viktigste faktorene for
målet ”kan dette være sunt?”, når regelverk
har hatt uheldige konsekvenser, og på at
pusslag på strekkmetall, netting, trådtegl
sammenligning av disse elementene med
gjennomsnittlig ventilasjon på mindre enn
10
11
0,04 luftskifter per time, dersom det ikke
gjenvinner. Dette er en teknologi som vi
i en del tilfeller er dårlig på grunn av foru-
høyere fuktinnhold i hus med naturlig eller
for å unngå klager på vannskader. Dette
kommer av seg selv. Vi i SINTEF Byggforsk
finnes annen ventilasjon i leilighetene. I
har en god del erfaring med. Balansert
rensninger i anlegget (for eksempel fukt
mekanisk avtrekk. For oppdriftsventilasjon
viste seg også å stemme. En annen vanlig
ønsker å bidra til å dekke disse behovene
perioder med lite vind, blir luftskiftet enda
ventilasjon fører til at lufta i boliger med
og smuss i luftinntaket).
forutsetter det at vind og/eller temperatur-
skadetype – kondens og muggvekst på
gjennom forskning og utvikling sammen
mindre. Det er med andre ord noen titalls
slike anlegg skiftes ut oftere enn i andre
Når slike problemer oppstår fører det
forskjeller er til stede mellom ute og inne.
kalde loft – har en entydig sammenheng
med byggenæringen, produktgodkjen-
år siden vi begynte å bygge boliger som
boliger, og at det er betydelig mindre
i en del tilfeller at anlegg slutter å virke,
med manglende lufttetthet i etasjeskiller.
ning gjennom Teknisk Godkjenning og
var så lufttette at en var helt avhenging
plager med trekk enn der vi har meka-
eller skrus av. Begge deler gir naturligvis
Det blir ikke mindre fukt i utette hus
God lufttetting er derfor fornuftig fuktsikring,
kunnskapsformidling gjennom anvisninger
av tilsiktet ventilasjon. Det er vi naturligvis
niske avtrekksanlegg. Dette har gjort at
dårlig luftskifte og dårlig luftkvalitet. De to
Det hevdes av og til at tette hus ikke
forutsatt at det brukes riktige produkter,
i Byggforskserien og andre kanaler. Vi
også i et passivhus, der det er krav til et
løsningen i en årrekke har vært mye brukt,
andre ventilasjonsmåtene som er vanlige:
”puster”, og at de dermed er mer utsatt
og at lufttettingen er god på begge sider
har stor tro på at de tekniske utfordrin-
lekkasjetall under 0,6 (luftvekslinger ved
både i eneboliger og blokkbebyggelse. I
naturlig oppdriftsventilasjon eller venti-
for fuktskader. Det er et godt prinsipp at
av isoleringen. En vindsperre med god
gene som er direkte knyttet til konseptet
50 Pa trykkforskjell). Derfor inneholder
balanserte ventilasjonsanlegg renses luften
lasjon drevet av vindkrefter og tempe-
konstruksjoner alltid bygges slik at de har
lufttetthet reduserer konsekvensene av
passivhus skal finne gode løsninger dersom
passivhus balansert ventilasjonsanlegg
for pollen, soppsporer, veistøv og andre
raturforskjeller mellom ute og inne og
mulighet til å tørke ut. I dagens norske
eventuelle senere skader på dampsperra.
næringen, myndighetene og forskningssek-
med varmegjenvinner.
partikler i utelufta ved at lufta passerer
mekanisk avtrekksventilasjon. Disse har
byggeskikk oppnår vi som regel dette ved
gjennom et filter. På minussiden kommer
på sin side andre utfordringer. Ettersom
å bruke dampåpne sjikt på utsiden av
Det kan bli mer fukt i høyisolerte
vi skal få til. Da kan en passivhussatsing
Er ventilasjonsanlegg farlige?
at disse anleggene har vedlikeholdsbehov,
disse avhenger av innvendig undertrykk,
isolasjonssjiktet, og vi sørger for at dette
konstruksjoner
bidra til at innemiljøet i nye hus blir bedre
Et mer relevant spørsmål enn om tette hus
og at noen anlegg har hatt ulike tekniske
og tillufta som regel ikke varmes opp, er
sjiktet er beskyttet mot nedbør, men likevel
Varme er et viktig bidrag til uttørking. Når
enn det ville blitt hvis vi hadde fortsatt ”som
er farlige blir dermed hvordan vi best mulig
problemer som funksjonssvikt når det er
det svært vanlig at det oppstår sjenerende
står i kontakt med utelufta (to-trinns tetting).
temperaturen i deler av en konstruksjon
vi alltid har gjort”.
kan sikre at tette hus får tilstrekkelig ventila-
kaldt ute, kondens i anlegget, støy eller
trekk. Konsekvensen av det er ofte at
Erfaringen tilsier at dette fungerer godt, så
nærmer seg utetemperaturen, minker dette
En vurdering av helsemessige konse-
sjon. I et passivhus gjøres dette gjennom et
uønsket temperaturstigning. Det har like-
ventiler stenges. Generelt viser de studiene
lenge vindsperra er tilstrekkelig dampåpen,
bidraget, og godt isolerte konstruksjoner
kvenser bør ta med seg både muligheter
balansert ventilasjonsanlegg med varme-
ledes vært reist spørsmål om luftkvaliteten
som er gjort at det er mindre luftskifte og
og det ikke skjer noen kraftig oppfukting.
har dermed lavere uttørkingshastighet.
og risikoer, og inkludere ulike scenarier for
Her er det verdt å merke seg at en moderne
Enkelte kritiske konstruksjoner i eksis-
hvordan myndigheter og private aktører
vindsperre er mer dampåpen enn for
terende bygg kan få tildels store skader
vil handle ved og etter en eventuell rege-
eksempel mange eldre typer bygnings-
dersom de etterisoleres på feil måte.
lendring. Vi står overfor store utfordringer
papp. Dersom en vegg fuktes kraftig opp
Pussede teglvegger og betongvegger
på grunn av en eksisterende bygnings-
på grunn av lekkasje fra tak, vannrør, utett-
under terreng er eksempel på konstruk-
masse med til dels svært mangelfull teknisk
heter rundt vinduer eller lignende, oppstår
sjoner som kan få skader ved innvendig
tilstand og stort energibehov, meget rask
det oftest skader i form av sopp og mugg-
isolering. De fleste konstruksjoner som
økning i antall personer med ulike miljø-
vekst før skaden rekker å tørke ut. Dette
er bygget opp med dampåpen vindsperre
hemminger, en aldrende befolkning som
gjelder for de fleste konstruksjoner som er
mot et ventilert sjikt har imidlertid vist seg
skal bo og behandles i hjemmet så lenge
tettere og bedre isolert enn en låvevegg.
å fungere godt også med store isolasjons-
som mulig - og et kjemisk miljø som blir mer
Innebygget fukt i gulv, vegger og tak er
mengder, men tørketider etter oppfukting
sammensatt fra uke til uke. Vi må sørge
en utfordring som byggebransjen har slitt
blir lenger i en godt isolert konstruksjon
for at disse utfordringene ikke blir glemt i
med i lang tid. Vi har ingen erfaring for at
med plass til mye vann. Det er derfor enda
diskusjonene om mulige konsekvenser av
luftlekkasjer gir noe bidrag av betydning for
viktigere enn tidligere å sørge for riktige
økt isolasjonstykkelse. Vi minner til slutt
å tørke ut fuktskader som oppstår under
materialvalg, god utførelse og tiltak for
om at passivhus er et sett med løsninger
byggeperioden eller senere.
at konstruksjoner ikke fuktes opp under
for å redusere energibehovet. Vi vet mye
bygging eller senere. Fagmessig uttørking
om elementene som inngår i passivhus-
Noen fuktskader forebygges med god
av de vannskader som oppstår er også noe
konseptet. De viktigste er høyisolerte
tetting
som blir enda viktigere med høyisolerte
ytterkonstruksjoner med lite luftlekkasjer,
Det hører også med til dette bildet at
konstruksjoner.
gode vinduer og balansert ventilasjon med
toren bestemmer seg for at dette er noe
varmegjenvinning og energieffektive vifter.
god vindtetting også er et viktig bidrag til
Muggproblemer blir ikke nødvendigvis verre med tettere hus, skriver artikkelforfatterne. (Illustrasjonsfoto: Benjeev/Flickr.com)
12
god vanntetting. Det er interessant at da
Vi vet mye – men mer kunnskap og
lavenergiboligene på Jåtten Øst i Stavanger
formidling er nødvendig!
skulle oppføres med lekkasjetall under 1,0
For at vi skal kunne bygge gode og sikre
Artikkelen har tidligere stått på trykk i
mente entreprenøren at de hadde gode
passivhus er det behov for fortsatt utvik-
Byggeindustrien 2-2011.
forutsetninger for dette fordi de var vant til
ling av teknologi, løsninger og produkter,
å bygge i et klima med mye slagregn, og
og ikke minst spredning av kunnskapen
dermed var avhengige av gode tettedetaljer
om disse. Det vil være naivt å tro at dette
13
Uenighet om tredjepartsvurdering
diterte inspeksjonsorganer blir liten. Stor
sjoner, og ser at det i flere tilfeller kan være
sjon vil bli lagt til grunn for kommunens
etterspørsel, og mange oppdrag for akkre-
tilfredsstillende med kun inspeksjoner.
saksbehandling. Det er derfor avgjørende
diterte inspeksjonsorganer tror vi vil sikre
- Innføring av AIO kan i praksis føre
med gode kommunikasjonslinjer mellom
til mindre fagkompetanse i kommunen.
AIO og kommunen. Fra AIO til kommunen
Som nevnt ovenfor, kan inspeksjoner føre til
gjelder dette for en oversikt over hvilke
Stavanger:
at antall kommunale tilsyn reduseres. Dette
inspeksjoner som står for tur, inspeksjons-
Vi ser på det som positivt at det arbeides
kan videre føre til at kommunens kompe-
rapporten, og eventuelt om tidligere vedtak
med å oppdatere innholdet i forskriften,
tanse på området svekkes. Selv om det er
er fulgt opp. Fra kommunen til AIO gjelder
og har følgende kommentarer til høringen:
kommunen som skal fatte vedtak dersom
dette for kommunale tilsyn, vedtak, og
- Innføring av akkrediterte inspek-
inspeksjonen påpeker avvik, vil vedtaket
oppfølging av vedtak. Virksomheten må
en bedre kvalitet på denne tjenesten.
Fredrikstad og Stavanger kommune er to av kommunene som har hatt utbrudd av legionella de seneste årene. De er ikke enige om det bør pålegges kontroller av kjøletårn og luftskrubbere fra et akkreditert inspeksjonsorgan.
sjonsorganer (AIO) kan i praksis føre
i stor grad basere seg på vurderingene i
holde både kommunen og AIO orientert
Helsedirektoratet har foreslått endringer
tårn og skrubbere i kommunen. I tillegg
vurdering som vi mener bør gjennomføres
til færre kommunale tilsyn. En inspek-
inspeksjonsrapporten.
om avvik og eventuelle endringer i driften.
i forskriften om miljørettet helsevern som
er det gjennomført systemrevisjon med
av et akkreditert inspeksjonsorgan.
sjon ved et AIO vil slik det er presentert
- Hvem påser at inspeksjonsfre-
- Fleksibilitet på inspeksjonsintervall
regulerer kravet om å hindre legionell-
VVS-anlegg på sykehus. Vår erfaring etter
- Vår erfaring er at det etableres få nye
ha mange likhetstrekk med tilsyn som
kvensen overholdes? Det må avklares
med bakgrunn i oppvekst- og
aspredning, og foreslår at et akkreditert
disse revisjonene er at det er like vanskelig
kjøletårn og skrubbere. Det vil si at kravet
kommunene føres med virksomhetene.
hvor ansvaret er for å påse at inspeksjons-
spredningsfare. For anlegg med liten
inspeksjonsorgan skal vurdere kjøletårn
å vurdere VVS-anlegg på sykehus/syke-
om vurdering fra akkreditert inspeksjons-
Inspeksjonen vil ha samme forskrift og
frekvensen overholdes. Virksomhetene
eller ingen fare for oppvekst eller spredning
og luftskrubbere ved melding, samt hvert
hjem, som det er å vurdere kjøletårn og
organ ved første gangs oppstart sjelden
veileder som grunnlag, og vil se på de
vil ha et ansvar for å sikre at frekvensen
av legionella-bakterier, vil det være
femte år deretter. Fredrikstad støtter innfø-
skrubbere. VVS-anlegg på sykehus og
vil komme til anvendelse.
samme faktorer og forhold som ved et
overholdes. Samtidig vil trolig AIO ha egen-
hensiktsmessig å redusere eller fjerne
ring av en slik tredjepartsvurdering, mens
sykehjem er ofte kompliserte, gamle
- Nye innretninger er trolig bedre
kommunalt tilsyn. En slik inspeksjons-
interesse av å opprettholde frekvensen.
frekvensen av jevnlige tilsyn. Ressursene
Stavanger er mer skeptiske, og vil heller
og har gjennomgått flere ombygginger.
tilpasset dagens kunnskap om forebygging
ordning vil ha en frekvens som gjør at
Men kommunen vil også ha en rolle i å
bør heller brukes på anlegg hvor slik fare
øke kompetansenivået i kommunene. Miljø
Virksomheten selv har store problemer
av legionellasmitte enn hva gamle innret-
kommunene i praksis kan avlastes og bruke
påse at frekvensen faktisk er overholdt.
foreligger.
& helse bringer herved begrunnelsene fra
med å skaffe seg oversikt over blindled-
ninger er. Ut fra dette tror vi at behovet for
ressurser på andre tilsyn. Vi stiller spørs-
- Kommunikasjonslinjer mellom AIO
- Fleksibilitet i å kreve inspeksjon
høringsuttalelsene til de to kommunene.
ninger eller andre soner hvor vann kan bli
en gjennomgang fra et akkreditert inspek-
målstegn ved hvor hensiktsmessig det er
og kommunen. Inspeksjonsrapporten fra
dersom avvik fører til avviksbehandling.
stående. Ved å innføre meldeplikt og krav
sjonsorgan er vel så stort ved eksisterende
å ha to parallelle løp med tilsyn og inspek-
oppstart, endringer eller jevnlig inspek-
Vi ser det som en god løsning at kommunen
Fredrikstad:
om vurdering fra et akkreditert inspek-
innretninger som ved nye.
Fredrikstad kommune har gitt uttalelse til
sjonsorgan også for disse innretningene,
- Vår erfaring er at det sjelden meldes
høringsforslaget og stiller seg positiv til
tror vi problemet vil få større fokus, og en
fra om vesentlige utvidelser eller endringer
innføring av tredjepartsvurdering som et
bedre oppfølging.
på eksisterende innretninger. Ved å innføre
virkemiddel for forebygging av legionel-
- Ved etablering av nye institusjoner
krav om vurdering fra akkreditert inspek-
lasmitte. Man ser at en slik ordning vil
(sykehjem) ser vi at de som skal drifte
sjonsorgan hvert 5. år, også for eksiste-
kunne sikre et høyere kompetansenivå
anleggene ofte ikke får gjennomslag hos
rende innretninger, tror vi man vil oppnå
både hos tilsynsmyndighetene og hos
ledelsen for nødvendige tiltak i forhold til
en mer effektiv forebygging mot spredning
virksomhetene. Kommunen mener imid-
forebygging av legionellasmitte. Dette har
av legionella via aerosol. I tillegg vil even-
lertid at meldeordningen og inspeksjo-
sannsynligvis sammenheng med presset
tuelle utvidelser og endringer som gjøres
nesordningen bør utvides i forhold til det
økonomi i slike prosjekter. En meldeplikt, og
på en innretning automatisk fanges opp
som er foreslått i høringsnotatet slik at de
en vurdering fra et akkreditert inspeksjons-
av inspeksjonsorganet.
omfatter alle innretninger som i henhold
organ tror vi vil bidra til at flere nødvendige
- Det vil være vanskelig å vite hva som
til folkehelseinstituttets vannrapport 15 har
tiltak blir gjennomført ved etablering av
skal vurderes som alvorlige feil ved kjøle-
stort smittepotensial. Det foreslås videre
VVS-anlegg i nye institusjoner.
tårn eller skrubbere, og som dermed utløser
at plikten til å fremlegge vurdering fra et
- Ifølge forskrift for badeanlegg,
meldeplikt. Ved å innføre krav om vurdering
akkreditert inspeksjonsorgan også skal
bassengbad og badstu mv. skal boblebad
fra akkreditert inspeksjonsorgan hvert 5.
gjelde for eksisterende innretninger, som
som ikke er forhåndsvurdert, vurderes
år også for eksisterende innretninger, vil
allerede har sendt melding til kommunen.
nærmere av kommunen i forbindelse med
denne bestemmelsen kunne tas bort.
Fredrikstad kommune begrunner sin
melding. Kommunen skal altså vurdere om
- Dersom kravet om vurdering fra et
boblebadene er utformet og kan drives slik
akkreditert inspeksjonsorgan bare skal
- Fredrikstad kommune har gjennomført
at de kan gi tilfredsstillende besyttelse mot
gjelde i de tilfeller som er foreslått i hørings-
systemrevisjon ved alle innmeldte kjøle-
legionella. Dette er en vanskelig og teknisk
notatet, tror vi etterspørselen etter akkre-
uttalelse med følgende:
14
Eksempel på kjøletårn, her fra New York. (Foto: Spheric/Flickr.com)
15
kan kreve inspeksjon dersom avvik oppstår.
innebære konsekvenser i form av økte
å innføre ordningen med akkrediterte
Det bør imidlertid ikke være en automatikk
kostnader til inspeksjoner, økt tidsbruk
inspeksjonsorganer, både når det
i dette. Dersom en virksomhet har gode
til både inspeksjoner og tilsyn, og flere
gjelder fordelingen av kompetanse og
rutiner og et avvik fører til avviksbehandling,
aktører å forholde seg til når det gjelder
fordelingen av ressurser. Vi vil i stedet
kan det i flere tilfeller være unødvendig med
informasjonsflyten.
framheve betydningen av å satse på
en inspeksjon. Avgjørende vil her være at
Med bakgrunn i ovennevnte
virksomheten rapporterer til kommunen
punkter anser vi det som betenkelig
kompetanseheving for tilsynspersonalet i kommunene.
Miljørettet helsevern – slutt på interkommunalt samarbeid Av Stål A. Alfredsen Assisterende rådmann, Haugesund kommune
og AIO om avviket og hva som er gjort med det. - Kvalitetssikring av fagkompetanse
Haugesund bringer miljørettet helsevern tilbake til kommunen, etter over 20 år med interkommunalt samarbeid.
i AIO og kommunene. Det må sikres at AIO’ene innehar høy kompetanse, og at denne oppdateres kontinuerlig. Skal de godkjennes en gang for alle, eller med
Kommunene i Haugesunds-regionen
folketall, og dette innebar at de to største
kunne den enkelte kommune med ett års
jevnlige godkjenninger? Kan det være
(Haugalandet) har i over 20 år samar-
kommunene (Haugesund og Karmøy)
skriftlig varsel si opp sitt medlemskap.
aktuelt å samkjøre kompetansebygging av
beidet om tjenester innen miljørettet
bidro med over 70 % av kostnadene. En
Dette ble gjort av de to største kommu-
AIO og kommunene? I praksis er målset-
helsevern. De første årene var samar-
mulig styrking av HMH med økt beman-
nene i samarbeidet, og styret valgte
tingen å ha to organer med den samme
beidet knyttet opp mot kommunenes
ning, ville naturlig nok øke kostnadene
derfor å legge ned HMH i sin nåværende
kompetansen innen tekniske forhold,
samarbeid om næringsmiddeltilsyn. Da
ytterligere for de to største kommunene.
form fra neste nyttår.
internkontroll og tilsyn/inspeksjon.
næringsmiddeltilsynet ble statliggjort fra
Bidraget fra Haugesund kommune ville
- Nødvendig med nasjonalt register
01.01.2004, ble det bestemt å fortsette
bli nærmest fordoblet.
for AIO. For å sikre at det kun er
samarbeidet innen miljørettet helsevern
For Haugesund kommune ble det
bl.a. ved at folkehelse kommer inn som
inspeksjonsorganer som er akkrediterte
som et samarbeid etter § 27 i kommu-
derfor aktuelt å se miljørettet helsevern
tema i kommuneplanarbeidet. Det er et
som utfører inspeksjoner, er det
neloven med en vertskommune og eget
i sammenheng med kommunens økte
mål at økt kompetanse innen forebyg-
nødvendig med et nasjonalt register for
styre (Haugaland Miljørettet Helsevern
fokus på forebyggende medisin, inkludert
gende helsearbeid i rådmannens stab,
- HMH).
folkehelsekoordinatorfunksjonen. Dette
vil medvirke til økt fokus på kommunens
forebyggende helsearbeidet ble valgt
folkehelsearbeid, og at miljørettet helse-
knyttet opp mot rådmannens stab.
vern tilbake i kommunens organisasjon
disse virksomhetene. Dette registeret må være lett tilgjengelig på nett. - Klare roller. Høringsforslaget involverer flere ulike roller omkring kjøletårn og skrubbere: Norsk Akkreditering, AIO’ene, kommunene, virksomhetene og firma som utfører vedlikehold på anleggene. Det er viktig
Både Fredrikstad (Over. Foto: Martin Larsen/Flickr.com) og Stavanger (Under. Foto: Jens-Chr. Strandos/Flickr.com) har hatt problemer med legionella i løpet av de siste årene. Nå har kommunene levert uttalelser til forskriftsjustering.
Etter en utvidelse omfattet samarbeidet åtte kommuner. Kostnadene knyttet til samarbeidet ble fordelt etter
I henhold til gjeldende vedtekter i HMH
Den nye folkehelseloven vil gi økt fokus på kommunenes folkehelsearbeid,
vil bidra til dette.
Bruk Miljø & helse aktivt!
med klart definerte roller og oppgaver
For best mulig å kunne oppfylle tidsskrif-
dere som jobber med slike spørsmål i det
• Aktuell informasjon
innen dette. Et AIO kan ikke samtidig
tets flotte formål (s. 5) er vi avhengige
daglige har mye å bidra med til andre,
• Forumsstoff
av at våre lesere sender inn stoff. Med
samtidig som hver enkelt har mye å lære
• Presentasjon av fagmiljøer og
de små ressursene tidsskriftet drives
av andre. Ikke føl noen begrensning på
(Redaksjonen består av entusiaster
å skrive eller komme med tips!
utføre inspeksjon og vedlikehold på anleggene. - Informasjon til alle virksomhetene. Virksomheter med kjøletårn eller skrubber må informeres om endringene i regelverket, og hvilke konsekvenser dette får. Dette bør skje både gjennom nasjonale informasjonskampanjer og ved direkte kontakt med hver virksomhet. - Konsekvenser for virksomhetene. For virksomheter som har kjøletårn eller skrubbere vil høringsforslaget
16
som gjør dette i tillegg til sin jobb.) har vi begrensete muligheter til å drive aktiv, oppsøkende journalistikk. Vi ønsker at også du gir ditt bidrag til å øke bredden i stoffet og gjøre tidsskriftet mer spennende. Alt som er relatert til forebyggende miljø- og helsearbeid er interessant, enten det er fra en kommunal hverdag eller fra en doktorgradsavhandling. Alle
I hvert nummer ønsker vi å ha en blanding av blant annet: • Et tema - enten faglig eller tidsaktuelt - presentert med ulike
personer • Omtale av interessante saker • Reportasjer fra konferanser, seminarer og andre begivenheter • Store og små, positive og negative erfaringer
vinklinger • Faglige artikler • Aktuell debatt • Presentasjon av spennende prosjekter
Artikler ønskes tilsendt elektronisk enten til Forum for miljø og helse fmh@fmh.no eller til redaktøren: kristian.s.aas@gmail.com
17
Nytt frå verdslitteraturen
vi kalle det eit robust system, om det sviktar kan vi kalle det sårbart. Ein enkel definisjon på sårbarheit er risiko gitt at systemet blir sett under last.
v/Geir Sverre Braut, Statens helsetilsyn og Høgskolen Stord/Haugesund Tredje utfordring er å ta stilling til
Sårbare system – viktige å kartleggje gjennom risikoanalysar I førre nummer av Miljø & Helse (nr. 3/4-2010) hadde denne spalta eit innlegg om ulike tydinga av omgrepet risiko. Det symbolske uttrykket som blei presentert som formel [I] i denne spalta førre gongen enda opp med ein trykkfeil. Rett symbolsk uttrykk for risiko slik det ofte blir handtert i tekniske samanhengar og samfunnsplanlegging skal vere:
Her er risikosummen av produktet av ein kvar konsekvens (c) med tilhøyrande sannsynlegheit (p) for kvar av dei uønskte hendingane (nr. 1, 2, ….. n) i systemet. Denne artikkelen skal gå litt vidare med
delane kan studerast separat og gjerne
av sårbarheit i eit system kan då vere
risikoemnet frå førre nummer, og presen-
omtalast som meir eller mindre påli-
å lage ein relativt detaljert omtale av
tere to veldig enkle modellar for å gjere
telege. Pålitelegheita kan ofte uttryk-
korleis systemet fungerer, kva delsystem,
analysar av sårbarheit i ulike system. Det
kjast kvantitativt, for eksempel i form
p e r s o n a r, k o m p o n e n t a r o s v s o m
er ganske store forventningar til risiko- og
av sannsynlegheit for svikt i eit visst
samspelar og korleis dette samspelet
sårbarheitsanalysar i samfunnsplanlegging
tidsrom. Problemet med slike avgrensa
føregår.
og også innanfor miljøretta helsevern. Ei
analysar av einskilddelar er at dei ikkje
tilnærming som ofte er tilrådd til bruk i
alltid er så lette å forstå og å fortolke
Andre ledd i analysen vil då vere å
slike samanhengar er utarbeiding av ei
når dei ulike delane bli kopla saman til
tenkje seg at ein legg ei last på dette
grovanalyse og visualisering av eit risiko-
eit større system.
systemet og sjå på kva som då skjer.
bilete gjennom ei risikomatrise (1, 2). Men mange har erfart at dette ofte kan medføre
Vil systemet vere i stand til å bere lasta, Første ledd i ei praktisk analyse
eller vil det svikte? Om det ber lasta kan
om samanbrotet i systemet kan lindrast ved kompenserande tiltak (t.d. beredskap, utskifting av komponentar) utan at samanbrotet har ført til uboteleg skade. Denne prosessen er forsøkt illustrert i figur 1. Når ein då har fått inntrykk av kor
Figur 2 – Vurder om ytinga til systemet under last er akseptabel
mykje som skal til for at systemet byrjar å streve eller bryt saman, er tida komen til
Om ein prøver seg på desse to øvin-
å evaluere dette resultatet. Tenkjemåten
gane i forlenginga av ei grovanalyse av
Veileder i miljørettet helsevern. IS-1104.
kan då vere så stille spørsmåla: 1. Kva
risiko, så har ein for mange praktiske
Oslo: Sosial- og helsedirektoratet, 2003.
er lasta som vi ønskjer å leggje på
føremål utført ein sårbarheitsanalyse som
(www.helsedirektoratet.no)
systemet? 2. Kva er ytinga gitt denne
kan vere eit tenleg grunnlag for avgjerder
Veileder for kommunale risiko- og sårbar-
lasta? 3. Kan denne ytinga aksepterast?
både om utforming av systemet og om
hetsanalyser. Oslo: Direktoratet for sivilt
Dette er skjematisk framstilt i figur 2.
nødvendige beredskapstiltak.
beredskap. 1994. (www.dsb.no)
Litteratur:
Folkehelse - og tanker rundt ansvaret for egen helse Av Frank Beck Miljøhygieniker i Arendal kommune og Masterstudent i folkehelsevitenskap, NHV Gøteborg
vel omfattande arbeidsprosessar og ofte blir det lite eintydige resultat å arbeide vidare med. Dei to enkle modellane som
Folkehelsevitenskap er blitt et tema som på flere måter går ut over helsevesenets rammer og inn i politikkens og samfunnsvitenskapenes korridorer, og forhåpentligvis kan dette også inspirere oss til å ta hånd om egen helse. Denne artikkelen er et forsøk på å vise bredden og mangfoldet i begrepet folkehelse.
skal presenterast her er så banale at dei knapt fortener overskrifta nytt frå verdslitteraturen, men det får stå si prøve. Når ein skal studere risiko i eit definert system, er vi ofte på jakt etter å påvise sårbare forhold ved dette systemet. Det
Lønner seg å tenke positivt
som belyste noe helt nytt og forbausende.
sukker, alkohol eller fetende mat. Nonner
systemet vi skal studere vil gjerne vere
For noen år siden gjorde noen forskere
Det gjaldt nonner og levealder. Nonner
er med andre spennende for forskere
bygd opp av ulike element, komponentar,
en oppdagelse. Mens de egentlig forsket
lever sunt og regelmessig - og i grupper.
på grunn av at andre forhold, slik som
prosessar, personar osv. Kvar av desse
på Alzheimer kom de plutselig over tall
De er ikke overforbrukere av tobakk,
at individuelle forskjeller, arvede egen-
18
Figur 1 – Legg last på systemet!
19
skaper og liknende - trer tydeligere frem.
feil. Enten det skulle gjelde matforgift-
ringen, forventningene - (og sykelig-
sykehuset får inn flere personer med
Hele befolkningen:
drivkrefter. Men fagfolk har også gitt
Forskerne fant at nonner som hadde
ninger eller feil med utdanningssystemet.
heten kanskje) øker. Helsevesenet
ben- og håndbrudd fra samme isbelagte
Tiltak og strategier for å tilrettelegge for
sine bidrag. Blant dem er forskerne
et gjennomgående positivt syn på
Av den grunn har blant annet Gudmund
ser ofte hva som er galt, men har liten
bakke, ville det være god økonomi å
at folk skal bedre sin helse, eksempelvis
som begynte å interessere seg for
livet levde mange år lengre enn dem
Hernes sagt at utgiftene til helseve-
påvirkning. Det klassiske eksempel er
stå for strøingen selv, for å slippe dyre
ved mer fysisk aktivitet, skal ideelt sett
hvordan noen mennesker i det hele
som hadde en mørkere livsansku-
senet bare vil øke, fordi spesialise-
antall fallulykker på glatt føre. Dersom
og kompliserte brudd, samfunnsutgifter
ikke diskvalifisere mennesker på grunn
tatt overlevde fangenskapet i Auschwitz
else. Forskerne hadde fått tilgang til
med sykemeldinger, og ekstra slitasje på
av kjønn, alder, fattigdom eller handikap.
under andre verdenskrig. Studier og
brev som 180 unge Romerkatolske
pleie- og omsorgsoppgaver i kommunen.
Av den grunn er ofte parker, gangstier,
intervjuer som ble foretatt blant de
nonner hadde skrevet om seg selv da
Et samarbeid mellom kirurgisk syke-
forbedringer i skoler og andre offentlige
overlevende etter fullstendig umen-
de flyttet inn i klostrene. Innholdet i
huspost og kommunens strømann-
arenaer brukt som gode eksempler. Tiltak
neskelige år i nazistenes fangeleire
brevene ble tolket hundre år senere
skaper kunne kalles et folkehelsetiltak.
som også spenner over alle livets årstider
viste en overvekt av mennesker som
ved hjelp vitenskapelige metoder og
Men folkehelsevitenskap er mer enn
- fra barnevogn til rullestol, er positive.
hadde den egenskap at de kunne
deretter sammenliknet med hvor gamle
dette. Eksemplene er mange:
finne en viss mening i livet til tross Bærekraft:
for grusomhetene. Senere studier har
Det helsefremmende:
Dersom innsatsen får betydning for
også bekreftet at mestringsevne henger
Tradisjonelt har helse blitt inndelt i
lokalsamfunn og nærmiljø, bidrar til å
nøye sammen med forhold som begripe-
Bedre som optimist?
kurativ (behandlende) og forebyggende
styrke nettverkene i boligområder og i
lighet, håndterbarhet, og ikke minst - en
Dette betyr ikke nødvendigvis at en
(profylaktisk) I tillegg kommer det helse-
tillegg har en miljømessig gevinst kan
følelse av sammenheng i tilværelsen.
god latter forlenger livet, men det kan
fremmende, det som gjelder handle-
vi kalle den bærekraftig (eksempelvis at
Folkehelsevitenskap handler også om
være en del av samme mekanismen.
mønstre og adferdsendringer både
folk kjører mindre bil og bruker fritiden
indre motivasjon og evnen til å tåle
Samfunnsmedisinere som (nettopp
på individ, gruppe- og samfunnsnivå.
til nærmiljøtiltak, som parsellhager eller
stress, i alle fall for en periode. For at
lekeplasser). Dersom initiativet kommer
mennesker skal lykkes med dette er det
nonnene ble. Resultatene var ikke til å misforstå. Det lønner seg å tenke positivt.
avdøde) Peter F. Hjort har vært inne på fordelen av å være "født med et lyst
Den kurative skjer på sykehus, lege-
fra lokalbefolkningen selv kalles dette
viktig at man har overskudd til å takle
sinn" - eller å lære seg til å ta livet som
kontorer og andre steder hvor pasi-
"bottom up" - det motsatte "top down"
dette, og det handler mye om omgivel-
det kommer. Det bidrar til å mestre hver-
enter behandles, mens det forebyg-
og som handler om at befolkningen
senes kompleksitet.
dagens utfordringer. Skal vi tro på dette
gende innebærer strategier for å
eksempelvis blir pålagt noe av myndig-
vil det altså være bedre å være optimist
unngå å bli syk. Helsefremmende
hetene. Dersom et nabolag ble pålagt av
Løp med glede!
(å risikere skuffelse) fremfor å være
arbeid handler om å gjøre folk i stand
kommunen å danne et sangkor, ville vel
Dersom mennesker stadig opplever at
pessimist (å være forberedt på skuffelse)
til å øke sin motstandsdyktighet,
neppe den store entusiasmen spire frem.
dagliglivet stykkes opp i meningsløse og
I en slik kontekst er det nok bra å se
styrke sin egen helse, og i ytterste
hva folkehelsebegrepet rommer, og
konsekvens ta kontroll over eget liv.
Forskning og partnerskap:
samtidig som de helsemessige og økono-
hva som gjør dette til et verktøy for det
Teorier om det helsefremmende (engelsk
Det finnes flere initiativ i lokalmiljøer
miske kravene til livet forverres, slik som
etablerte helsevesen, frivillige organisa-
- health promotion) er på mange måter
som er gjennomprøvd, og godt doku-
privatøkonomi, bensinpris, bankrenter,
sjoner, ideelle foreninger, og liknende.
selve ryggraden i folkehelsearbeidet.
mentert gjennom forskning. Eksempler
busstilbud, avstand til barnehage osv;
Det helsefremmende handler om fokus
på dette er tiltak som innebærer økt
står man i fare for å miste grepet på
Helsevesenet påvirker lite
på det sunne i en organisme, det livs-
fysisk aktivitet, bedre læringsarenaer
dagliglivet.
Det er mer enn tretti år siden ledende
kraftige og friske. Ikke nødvendigvis
og økt sosial kapital. Det er positivt om
Derfor handler folkehelsevitenskap
amerikanske statsvitere fant ut at faktorer
sunnhet i betydningen vellykkethet slik
tiltakene også innebærer formelt eller
om hvordan samfunnet (kommunen)
som påvirker helsen vår i god og dårlig
det ofte fremstilles i ukeblader. Det
uformelt partnerskap mellom naboer,
kan legge til rette for at folk skal mestre
retning stort sett ligger langt utenfor
helsefremmende handler om mest-
interessegrupper, forskningsmiljøer, etc
livene sine bedre ved å slutte å røyke,
helsevesenets domener. Slike domener
ringsmekanismer, overlevelsesstrate-
uten at noen av partene kun jobber for
bli mindre overvektige, unngå ensomhet,
kan være vann, luft og mat, men også
gier og følelsen av at man har en rolle
sine egne private interesser.
og få bedre livskvalitet. Av den grunn er
infrastruktur, veier, utdanning og arbeid.
å spille i samfunnet og en plass blant
Enkelte mente at helsevesenet hadde
andre mennesker. Til forskjell fra den
Sammenheng i tilværelsen
løpe. Men den dagen folk løper av glede,
innvirkning på mindre enn 10% av det
delen av helsevesenet som er opptatt
Det helsefremmende på individnivå
inspirasjon og som en lek og et utrykk
av sykdommer og sykdommers behand-
er vanskeligere å finne ut av. Enkelte
– kan man kalle det helsefremmende.
ling baserer det helsefremmende seg
mener at de store forfatterne har gitt
på kunsten å se nye muligheter i livet.
viktige bidrag til å forstå menneskets
som påvirker helsen direkte og indirekte. Men helsevesenet må være med på å ta konsekvensene dersom noe skulle slå
20
Dersom sykehuset får inn flere personer med ben- og håndbrudd fra samme isbelagte bakke, ville det være god økonomi for sykehuset å stå for strøingen selv, for å slippe dyre og kompliserte brudd, skriver Frank Beck i denne kommentaren. (Foto: Brian Colson/Flickr.com)
pasifiserende "kø og vente"- situasjoner,
det ikke noe folkehelsetiltak å få folk til å
21
Behov for tilsyn med skadedyrbekjempelse i skoler og barnehager Tekst: Bjørn Arne Rukke og Tone Birkemoe Avdeling for Skadedyrkontroll, Nasjonalt Folkehelseinstitutt
Barn er spesielt sårbare hvis de utsettes for
vern. Tilsyn kan bidra til en mer restriktiv
informasjon om hva som bør gjøres dersom
kjemiske bekjempelsesmidler (pesticider).
bruk av pesticider enn det som er tilfelle i
et skadedyrproblem oppstår. Veilederen
Det er derfor svært viktig at bekjempelse
dag. Direkte kontakt med skoler og barne-
kan også benyttes i forbindelse med tilsyn
av skadedyr som inkluderer pesticider,
hager samt besøk hos skadedyrfirmaer
da dette er Folkehelseinstituttets anbefaling
gjennomføres på en sikker måte der barn
bør derfor være en prioritert oppgave hos
om hvordan bekjempelse i disse sårbare
oppholder seg. Ifølge gjeldende regelverk
tilsynsmyndighet.
miljøene bør gjennomføres.
er det kommunene som har oppgaven
Folkehelseinstituttet har utarbeidet en
med å gjennomføre offentlig tilsyn med
egen veileder om trygg skadedyrbekjem-
Bakgrunn for veilederen
skadedyrbekjempelser. Dette ansvaret
pelse for skoler og barnehager. Veilederen
Folkehelseinstituttet blir ofte kontaktet av
er ofte delegert videre til miljørettet helse-
gir tips om forebygging mot skadedyr og
barnehager og skoler angående hva som
En aksjon mot utryddelse av møll med pesticider ved en skole i San Fransisco, USA. (Foto: Kevin Krejci/Flickr.com) er korrekt skadedyrbekjempelse i disse
skoler, er at denne utføres på en trygg måte
inkluderes en klar strategi for bekjempelse
miljøene. Uheldige forhold som spredning
for barna. Spesielt viktig er det å forhindre
av skadedyr. En person bør tildeles rollen
av pesticider i områder der barn vil senere
at barna utsettes for pesticider som kan
som ”skadedyransvarlig” på skolen/i barne-
oppholde seg, påføring av slike skadedyr-
skade deres helse på kort og lang sikt.
hagen. Denne personen skal følge ekstra
midler når barn er til stede og overforbruk
Derfor skal man så langt som mulig bruke
godt med om reglene etterleves og ved
av pesticider forekommer regelmessig.
andre bekjempelsesmetoder og kun bruke
behov melde fra til ledelsen, slik at juste-
Dette ble også avdekket av en under-
et minimum av pesticider i kombinasjon
ringer i driften kan gjøres. De andre ansatte
søkelse utført ved Miljørettet helsevern
med andre metoder. Pesticidbruken må da
bør informeres om innholdet i strategien,
i Indre Østfold (MHVIØ) som ble omtalt
være mest mulig sikker slik at produktene
gjerne på allmøter slik at spørsmål kan
i ”Miljø og Helse” i fjor. Ved å innarbeide
påføres utilgjengelig for barn. Dette inklu-
avklares der og da.
visse tiltak i både utforming og daglig drift
derer blant annet at en bekjempelse ikke
Enkle tiltak for å forebygge mot skadedyr
av barnhager/skoler, kan problemer med
skal foregå med barn tilstede, at pesticider
kan skolen/barnehagen utføre selv, og
skadedyr sterkt reduseres. Dersom bruk av
i hovedsak ikke skal benyttes innendørs
skadedyransvarlig leder dette arbeidet. Er
kjemiske bekjempningsmidler (pesticider)
og at de kun skal påføres akkurat der
arbeidet mer komplisert bør dette utføres
samtidig minimeres og kun inngår som en
skadedyrene befinner seg.
av en profesjonell skadedyrbekjemper.
mindre del av en skadedyrbekjempelse,
Kakerlakker kan fjernes med mindre bruk av pesticider. (Foto: Michael Pettigrew/Istockphoto.com)
22
Skadedyransvarlig bør allikevel involvere
kan bekjempelsen gjøres vesentlig mer
Strategi for bekjempelse av skadedyr
seg i utformingen av tiltak samt følge med
helse- og miljøvennlig. Vi har i veilederen
Å ha etablert klare regler for hva som
og stille spørsmål dersom man mener at
forsøkt å være så konkrete som mulig og
gjøres for å forhindre skadedyrangrep, og
hensynet til barn og ansatte ikke er tilstrek-
gi flere eksempler på hvordan skadedyr-
hvem som gjør hva når et mulig problem
kelig ivaretatt.
bekjempelse kan gjennomføres på en
dukker opp, er en stor fordel. Dette gjelder
effektiv og trygg måte.
ikke minst hvordan man skal beskytte
Hvordan håndtere problemer med
barn dersom det er nødvendig med
skadedyr?
Bruk av pesticider
kjemisk bekjempelse i barnehagen/skolen.
Veilederen gir konkrete tips til forebygging
Det kanskje aller viktigste når en skadedyr-
Veilederen foreslår derfor at det i intern-
og bekjempelse av skadedyr i barnehager
bekjempelse gjennomføres i barnehager og
kontrollsystemet til barnehagen/skolen
og skoler. Forebyggende tiltak inkluderer
23
godt vedlikehold av bygningsmassen,
og ringer skadedyrtelefonen (tlf 21 07
samt egne faktaark om de vanligste
dvs. jevnlig inspeksjon og reparasjon
77 00). Via dette får skadedyransvarlig
skadedyrene finnes på våre nettsider.
av skader, tildekking av åpninger hvor
vite at siden det er vår, er det sannsynlig
Vi kan også identifisere dyr som sendes
skadedyr kan komme inn og kontroll
at det er snakk om svart jordmaur som
inn til oss.
med matkilder som gamle nistepakker,
kommer inn utenifra på jakt etter mat. Det
søppelkasser og lignende. Matvarer på
blir besluttet å være ekstra nøye med å
Utdrag fra veileder:
barnehage- og skolekjøkken bør oppbe-
fjerne matrester i barnehagen, samt å
Tysk kakerlakk – fjerning av næring
vares i tette bokser. Skulle skolen og
vaske vekk maurstien med såpevann en
og korrekt bruk av pesticider
barnehagen allikevel få problemer må
gang i blant. Skadedyransvarlig sjekker
Det dukker opp kakerlakker på et skole-
det lages en plan for bekjempelse. Riktig
også om det er mulig å se hvor maurene
kjøkken. Alle matvarer fjernes eller
identifisering av skadedyr og omfang av
kommer inn. Det er det ikke, men siden
puttes på tette bokser. Søppel tømmes,
problemet er viktige elementer i valg av
det er blomsterbed med jord inntil veggen
søppelkasser vaskes og lokaler rengjøres
bekjempelsesmetode. En bekjempelse
er det sannsynlig at maurene har reir her.
grundig. Et skadedyrfirma kontaktes.
som innebefatter flere metoder vil ofte
Ingen andre tiltak blir gjort, og maurene
Disse bestemmer størrelsen på angrepet
være bedre enn kun bruk av en metode.
forsvinner i løpet av to uker.
og anvender forgiftet åte i bekjempelsen.
Etter bekjempelsen må det foretas etterkontroll for å se om målet ble nådd.
Vi i Ålesund kommune Tekst: Sigrid Roald Ålesund, med nesten 43 000 innbyggere, er en langstrakt bykommune som består av sju bebodde øyer. Sentrum av byen er fordelt mellom Aspøya og Nørvøya. Nørvøya har de fleste senterfunksjonene, mens Aspøya har en befolkningstetthet tilsvarende Singapore. Dette er trolig den øya i Norge som har flest innbyggere i forhold til areal. Interessekonflikter på grunn av knapphet på areal gir spesielle utfordringer i arbeidet med miljørettet helsevern.
Etter bekjempelsen fjernes pesticidrester. Bruk av profesjonelle skadedyrbe-
For mer informasjon om bekjempelse av
kjempere
kakerlakker, se faktaark.
Utdrag fra veilederen:
Ofte vil et profesjonelt skadedyrfirma
Eksempel på strategi mot skadedyr
gjennomføre bekjempelser i barne-
Rotter – bruk av klappfeller, tetting
i en barnehage
hager/skoler. Dette er personer som skal
av åpninger og fjerning av næring
Styrer i Granskauen barnehage mottar et
være godkjent av Folkehelseinstituttet
Det dukker opp rotter inne på en skole
skriv fra Folkehelseinstituttet angående
(se www.fhi.no/skadedyr). Et skade-
etter at byggearbeider startet på nabo-
skadedyr i barnehager og skoler. Styrer
dyrfirma kan hjelpe til med flere ting:
tomten. Klappfeller settes ut, og mel
tar kontakt med miljørettet helsevern i
identifisering av skadedyr, gi råd om
strøs ut der rottene ble oppdaget for å
kommunen som har erfaring med skade-
forebyggende tiltak, planlegge og gjen-
finne fotspor til der de kommer seg inn.
dyrproblematikk, og får gode råd om
nomføre bekjempelse, utføre etterkon-
Alle på skolen blir gjort oppmerksom på
hva en skadedyrstrategi kan inneholde.
troll med mer. Det er viktig at firmaet
at matrester ikke må bli liggende, men
På et personalmøte senere informeres
som man velger gir en grundig begrun-
plasseres i tette avfallsbeholdere slik at
de andre ansatte om innholdet i brevet
nelse av hvordan deres bekjempelse er
dette blir utilgjengelig for rottene. Det
fra Folkehelseinstituttet og hvilke råd
trygg for barna. Folkehelseinstituttet har
undersøkes nøye om det har dukket opp
kommunen har gitt for å utforme en stra-
også utarbeidet skrivet ”Tips ved kjøp av
nye sprekker i bygningsmassen eller om
tegi. I løpet av møtet etablerer man en
skadedyrbekjempelse” som beskriver
det er andre opplagte steder som rottene
enkel strategi for håndtering av skadedyr
hva man bør passe på når man vurderer
kan ha kommet seg inn. Nettingen i en
samt utnevner en person som skadedy-
å skaffe profesjonell hjelp til å løse et
lufteventil har gått i stykker, og fotspor
ransvarlig (f.eks. bestyrer/daglig leder/
mulig skadedyrproblem (se www.fhi.no/
fra rottene går bort til denne. Nettingen
Håper på interkommunal ordning
vaktmester).
skadedyr).
i ventilen tettes. Klappfellene fanger
I Ålesund er Miljørettet helsevern organisert
en avtale med Haram kommune om
Roald, ansatt i 100% stilling. 40%
rottene som allerede har kommet seg
i Rådmannens stab.
en interkommunal ordning innen
av stillingen er tillagt miljørettet
samfunnsmedisin, og lege Andreas
helsevern fordelt likt mellom Ålesund
Hunger er ansatt i en 50%-stilling for
kommune og Haram kommune.
Utpå vårparten oppdager barn
Dette er teamet som arbeider med miljørettet helsevern i Ålesund kommune. Fra venstre Else Strømsheim, Karsten Vingen, Sigrid Roald og Roar Pedersen. (Foto: Ålesund kommune)
Vi består av:
og ansatte på avdelingen Solstua at
Folkehelseinstituttet – en rådgiver
inn i skolebygningen. Etter to uker er alle
det går en maursti over gulvet bort til
ved skadedyrbekjempelse
rottene borte. For mer informasjon om
spisebordet der maurene spiser av
Avdeling for skadedyrkontroll ved
sikring mot rotter og rottebekjempelse,
ansatt i 100% stilling fordelt på alle
matrestene som finnes under bordet.
Folkehelseinstituttet kan gi råd om skade-
se faktaark.
kommuneoverlegefunksjoner.
De følger maurstien og ser at maurene
dyrbekjempelse i barnehager og skoler.
kommer opp bak en list på ytterveggen.
Alle kan ringe skadedyrtelefonen, telefon
Avdelingsleder tar kontakt med barneha-
21 07 77 00, som er betjent mandag til
gens skadedyransvarlig, som søker hjelp
fredag mellom kl 13 og 14. Viktig infor-
på Folkehelseinstituttets internettsider
24
masjon om forebygging og bekjempelse
• Kommuneoverlege Karsten Vingen,
• I tillegg har Ålesund kommune inngått
å ivareta legefunksjonene. Vårt samarbeid med Haram kommune
• Teknisk-hygienisk ingeniør Else • Stedfortredende kommuneoverlege Hele veilederen finner dere her:
http://www.fhi.no/skadedyr
• Teknisk-hygienisk ingeniør Sigrid
håper vi skal være starten på en interkom-
Strømsheim, ansatt i en 100% stil-
munal ordning innen samfunnsmedisin for
Roar Pedersen, ansatt i 37% stilling
ling innen miljørettet helsevern, men
større deler av Sunnmøre.
der deler av stillingsbrøken er lagt til
arbeider for tiden i 80% stilling.
miljørettet helsevern.
25
Satser på de unge
hatt større problemer med å få på plass
av røykekontroller på utesteder, råd og
Siden 2007 har det store satsningsområdet
et fungerende internkontrollsystem. 17 av
veiledning.
vært Forskrift om miljørettet helsevern i
virksomhetene er fratatt godkjenningen,
barnehager og skoler. Tidligere godkjen-
tre har godkjenning uten vilkår, og 10 er
Store planer
ninger er gitt på vilkår som ikke er blitt fulgt
godkjent med vilkår.
Ålesund kommune står foran store
opp. Dette skyldes blant annet omorgani-
utfordringer i forhold til ny innfartsveg til
Nytt styre Forum for miljø og helse holdt årsmøte på konferansen i Ålesund 23. mai 2011. Her ble det valgt et nytt styre for organisasjonen. Det nye styret er:
sering og stort etterslep på investeringer
Tilsyn tar mye kapasitet
og igjennom sentrum, etablering av nye
og vedlikehold. Det ble derfor valgt å starte
I år har kommuneoverlegen planlagt 20
store bydeler på sørsiden av sentrum og
Leder:
Svein Kvakland, Molde kommune
godkjenningsprosessen på nytt. I etterkant
tilsyn innen skole, barnehage, fengsel,
på Aspøya, valg av trasé for undersjøiske
Styremedlem:
Astrid Rutherford, MHV Indre Østfold IKS
er det også utført en rekke tilsyn for å
svømmeanlegg, frisør og hudpleie.
tunneler til nabokommuner i sør og nord
Styremedlem:
Kristin Tørum, Alta kommune Lise Støver, Trondheim kommune
verifisere tidligere innsendt dokumenta-
Gjennomføring og oppfølging av tilsynene
samt utbygging av området rundt ny hurti-
Styremedlem:
sjon. Når det gjelder barnehager så er 39
tar mye av vår arbeidskapasitet. Andre
gruteterminal i nordre del av sentrum.
Vara:
Trond Mathiassen, Helse- og miljøtilsyn Salten
godkjent uten vilkår, 13 godkjent med vilkår
arbeidsoppgaver er klagesaker innen støy
Vi må hele tiden være oppmerksomme
Vara:
Randi Helland Stråtveit, Miljørettet helsevern ved brannvesenet i Sør-Rogaland
og en er fratatt godkjenningen. Skolene
og lukt, badevannsprøver om sommeren,
på problemstillinger rundt de forskjellige
har en eldre og større bygningsmasse
hygienesertifikat til skip i utenlandsfart,
prosjektene for i størst mulig grad å ta
enn barnehagene, i tillegg til at de har
uttalelser i reguleringssaker, oppfølging
vare på befolkningens helse.
Nye fjes i styret Folkehelsepris til Solevåg Øystein Solevåg fra Molde, bosatt ved Ålesund, ble tildelt Folkehelseprisen 2011 på Forum for miljø og helses festmiddag under årskonferansen i Ålesund.
Randi Helland Stråtveit Jeg er bosatt i Stavanger og er 54 år. Er utdannet fysioterapeut og har videreutdanning i ledelse og administrasjon. Jeg har jobbet som leder for tverrfaglige yrkesgrupper siden 2000 i Stavanger kommune.
Annonsér i
01.01.09 ble jeg ansatt som avdelingsleder Solevåg har arbeidet med problemstillinger
Norges Naturvernforbund fra 2005 til i dag.
Ålesundsregionens interkommunale
for miljørettet helsevern og skjenkekontroll,
knyttet til miljø og helse i en årrekke. Som
Solevåg er i dag daglig leder i ÅRIM,
miljøselskap.
Brannvesenet Sør-Rogaland IKS. I avde-
ung var han et svært aktivt medlem av
lingen har jeg 9 rådgivere for miljørettet
Natur og Ungdom, tok miljøutdannelse
helsevern og seksjonsleder for skjenke-
ved Høgskolen i Bø, Telemark, og fikk
kontrollen. Vi har 17 medlemskommuner
arbeid i Volda kommune med "Samlet
for miljørettet helsevern.
plan". Senere har han arbeidet i Nannestad kommune i samband med utbyggingen av
Trond Mathiassen
Gardermoen, med oppfølging av støyut-
Har tidligere arbeidet med miljørettet
satte naboer. Fra 1997 til 2001 arbeidet
helsevern i Alstahaug kommune.
Solevåg i Statens helsetilsyn, med
Begynte i Salten i 2003, i det daværende
forskriften om miljørettet helsevern og veile-
Næringsmiddeltilsynet. I 2005-2006 jobbet
deren om miljørettet helsevern i skoler og
jeg for Arbeidstilsynet, og kom tilbake til
barnehager. Deretter fulgte nesten ti år som
Helse- og miljøtilsyn Salten i 2007, der jeg
konsulent i Bergfald miljørådgivere, med
har jobbet siden.
Stillingsannonser Salg av produkter, tjenester mm. Kunngjøringer Send e-post til fmh@fmh.no for annonser i tidsskriftet
oppdrag for blant annet Helsedirektoratet og WHO. Samtidig var Solevåg leder for Forum for miljø og helse fra 2001 til 2004, og har vært representant i landsstyret i
26
Øystein Solevåg (tv) tildeles Folkehelseprisen 2011 av leder i Forum for miljø og helse, Svein Kvakland. (Foto: Kristian S. Aas)
27
B-blad
Returadresse: Forum for miljø og helse c/o Svein Kvakland Molde kommune Rådhusplassen 1 6413 MOLDE
Bli medlem av Forum for miljø og helse Forumet har som hovedmål å spre informasjon og kunnskaper for å bidra til å styrke det forebyggende helse- og miljøarbeidet i kommunene. Ved siden av våre årlige konferanser anser vi tidsskriftet Miljø & helse som det viktigste arbeidet for å nå dette målet. Som medlem mottar du vårt medlemsblad Miljø & helse fire ganger i året. Du får også redusert deltageravgift ved kurs og konferanser i FMHs regi. I tillegg kan du delta i regionale forumsgrupper der slike er organisert. Jeg/vi ønsker medlemskap i Forum for miljø og helse Institusjonelt medlemskap (kr. 950,- pr. år) Personlig medlemskap (kr. 300,- pr. år) Studentmedlemskap (kr. 150,- pr. år)
Navn:
Adresse:
Postnr.:
Sted:
Tlf:
E-post:
Utdanningsinst.:
Ferdig utdannet (år):
Innmeldingen sendes på e-post til: fmh@nito.no Skjemaet kan lastes ned på www.fmh.no Ta kontakt med Svein Kvakland ved spørsmål vedr. innmelding og annen informasjon. Mobil: 411 44 230 E-post: svein.kvakland@molde.kommune.no eller fmh@fmh.no
3005 • Layout: Grafisk senter, Tk • Trykk: Fagtrykk Trondheim AS • Opplag: 500 • Juli 2011
Navn/institusjon: