Årsberetning 2021
INNHOLD
INTRODUKSJON PROGRAMVIRKSOMHET KOMMUNIKASJON SAMARBEID OG NETTVE ADMINISTRASJON ØKONOMI
RK
5 8 30 32 36 40
Året i med- og motvind Det nye tiåret begynte under eksepsjonelle omstendigheter, og i starten av året 2021 kunne vi bare gjette hva slags tid vi skulle ha foran oss. De skiftende omstendighetene og uforutsigbarheten satte tålmodigheten på prøve, men utfordret oss også til å finne kreative løsninger og evaluere egen virksomhet.
Ulike digitale løsninger ble brukt aktivt, og med digitale og hybride arrangementer holdt vi programvirksomheten i gang hele året. Ved å produsere digitale arrangementer, podkaster og streaminger kunne vi tilby program som ikke var tids- eller stedsforbundet og kunne nås av et bredere publikum. Vi har sett at vi er nødt til å finne mer bærekraftige løsninger for virksomheten, blant annet ved å satse på prosjekter med lengre tidsperspektiv og varighet. Å tilhøre ulike nettverk og den støtten som vi har fått fra hverandre har vært viktig. Samarbeidet både med nettverket av Finlands kultur- og vitenskapsinstitutter og med lokale partnere holdt seg sterkt. Det har vært lettere å navigere sammen i det endrede virksomhetsmiljøet. Spesielt høsten var begivenhetsrik når det var mulig å invitere kunstnere og andre gjester til Norge etter en lang pause. Vi er glade for alle de vellykkede aktivitetene som vi fikk til, til tross for begrensningene som preget kulturlivet! Fokuset var på noen større satsninger: Etter ett års utsettelse ble den tverrkunstneriske forestillingen Movements på
Operahuset i Oslo med medvirkende finske og norske kunstnere endelig arrangert på Oslo kulturnatt, på Norges største endagsfestival. Webinaret Sustainable building now under Oslo Innovation Week løftet frem bærekraftige eksempler av arkitektur og miljøvennlige byggematerialer. Arkitekturformidling for barn og unge i form av workshops ble arrangert i det nyåpnede kunstsenteret NITJA senter for samtidskunst og på galleriet ROM for kunst og arkitektur i samarbeid med Arkki - Arkitekturskolen for barn og unge. Instituttet ville løfte frem den spesielt sårbare gruppen, frilansfeltet. Det ble startet et samarbeid med den populære podkasten Frilanslivet, som introduserte finske kulturutøvere til norsk podkast- publikum. Hjertelig takk til alle samarbeidspartnere for et flott samarbeid, og til kunstnere og kulturaktører som har gjort en innsats for instituttets prosjekt- og programvirksomhet. En spesiell takk også til publikummet som har fulgt med oss både fysisk og digitalt, i med- og motvind, gjennom året. Pauliina Gauffin Direktør
Outi Pieski: Beavvit – Rising Together. Foto: Tor Simen Ulstein / KUNSTDOK
Introduksjon
5
Om instituttet Finsk-norsk kulturinstitutt arbeider for å styrke kultur utvekslingen mellom Finland og Norge. Instituttet fremmer samarbeid, dialog og mobilitet mellom finske og norske profesjonelle kunstnere, kulturaktører og o rganisasjoner og produserer et mangfoldig program for et bredt publikum i samarbeid med finske og norske partnere.
Kulturinstituttet ble opprettet i 1997 og er lokalisert i Oslo, men instituttets virksomhetsområde omfatter hele Norge. Fondsstyrene i Kulturfonden för Finland och Norge og Norsk-finsk kulturfond utpeker sammen instituttets styre, som har medlemmer både fra Norge og Finland. Basis finansiering til virksomheten gis av Undervisningsog kulturministeriet i Finland. Også Kulturdepartementet i Norge støtter instituttets virksomhet årlig. Finsk-norsk kulturinstitutt inngår i nett verket SKTI – Finlands kulturog vitenskaps- institutter, som består av 17 institutter lokalisert i ulike deler av verden. Instituttet hører også til nettverket EUNIC Norway som består av europeiske kulturinstitutter og ambassader lokalisert i Norge. Instituttet samarbeider tett med andre aktører som opprettholder kontakter mellom Finland og Norge, slik som Finlands ambassade i Oslo og Business Finland Norway.
6
Introduksjon
Oslo kulturnatt: Movements. Foto: Camilla Storvollen
Introduksjon
PROGR VIRKSO PROSJEKTER
22
HYBRID
DIGITAL
FYSISK
4
5
13
RAMOMHET PARTNERE
KUNSTNERE & UTØVERE
25
56
PUBLIKUM
DELTAKERE*
19 250
225
* Personer som har deltatt i workshops og andre arrangementer uten publikum.
OSLO KULTURNATT 2021: MOVEMENTS DEN NORSKE OPERA & BALLET, OSLO 17.09.2021
Den tverrkunstneriske forestillingen Movements ble vist i Oslo kulturnatt 2021 etter å ha blitt utsatt grunnet koronarestriksjoner i 2020. Oslo kulturnatt er en populær og Norges største endagsfestival med arrangement over hele byen. Forestillingen var basert på improvisasjon mellom deltakende kunstnere og tok utgangspunkt i bevegelse gjennom musikk, dans, live-tegning og -video. I Operaens foajé fikk publikum oppleve et lekent improvisert samspill som bearbeidet tilknytning i en blanding av mørk futurisme og meditative naturskildringer. Movements var en feiring av øyeblikkskunsten. Utøverne i forestillingen brukte improvisatoriske metoder, og fremføringen ble skapt i interaksjon mellom utøverne og publikum. Forestillingen ble produsert i samarbeid mellom en rekke finske og norske kunstnere. Musikken og lydene ble skapt av musiker Verneri Pohjola (FI), en av den europeiske jazzens mest anerkjente solister, og multimusiker og komponist Tuomo Prättälä (FI). Fra Den Norske Opera & Ballett deltok danser og koreograf Kenji Wilkie (NO) og Simon Regourd (NO). Multikunstner og filmskaper Simon M. Valentine (NO) og billedkunstner Runi Langum (NO) stod sammen for det visuelle uttrykket i forestillingen. Regi: Simon M. Valentine. Koreografi: Kenji Wilkie Prosjektet var et samarbeid mellom Kulturbyrået Mesén, Den Norske Opera & Ballett, Oslo kulturnatt og Finsk-norsk kulturinstitutt. Prosjektet ble støttet av Kulturetaten i Oslo kommune og Norsk-finsk kulturfond.
10
Programvirksomhet
Oslo kulturnatt: Movements. Foto: Camilla Storvollen
Programvirksomhet
11
Oslo Innovation Week: Sustainable building now. Design: Blank Blank
12
Programvirksomhet
OSLO INNOVATION WEEK: SUSTAINABLE BUILDING NOW ONLINE & EPICENTER, OSLO 28.09.2021
Som den siste IPCC-rapporten sier, må vi handle nå for å begrense global oppvarming. For bygninger finnes de bærekraftige løsningene og alternativene allerede – vi trenger bare å bruke dem. Finsk-norsk kulturinstitutt, Finlands ambassade i Norge og Business Finland Norway arrangerte i samarbeid et webinar om bærekraftig arkitektur og bygningsarbeid under Oslo Innovation Week 2021. Webinaret samlet eksperter og fagfolk som jobber for bærekraftige byggeløsninger. Temaet ble dekket fra ulike perspektiver: fra arkitektur til nettverk og klynger samt bærekraftige løsninger for byggesektoren. Det ble også diskutert hvordan designprosess og ny bærekraftig innovasjon fungerer sammen. Programmet var delt opp i tre deler med to paneldiskusjoner: bærekraft og sosialt felleskap i arkitektur, samarbeid mellom etablerte aktører og oppstartsbedrifter og pitching av utvalgte startups fra Finland og Norge. Deltakere i programmet: Fra Lahdelma & Mahlamäki architects (FI) presenterte arkitekt Teemu Seppälä the Urban Environment House. Bygningen var nominert til Finlandiaprisen for arkitektur i 2021, den høyeste utmerkelsen for arkitektur i Finland. Minna Riska fra MDH Arkitekter (NO) belyste design- og byggeprosessen av nye Evenes skole, som i sin helhet er bygd i massivtre. Etter presentasjonene deltok direktør for Oslo Arkitekturtriennale og kurator Christian Pagh i en paneldiskusjon med arkitektene. Gjestene i den andre paneldiskusjonen var: Sami Lankiniemi fra KIRAHub – the innovation ecosystem of the built environment (Fi), Robin Løvslett fra Betongklyngen (NO) og Aasmund Bunkholt fra Trefokus (NO). Moderator for samtalen var Ingvild Kilen Rørholt fra Miljøstiftelsen ZERO.
Programvirksomhet
13
«Vi er glade for å gi finske frilansere muligheten til å dele sine erfaringer og støtte en plattform hvor finske og norske frilansere kan lære fra hverandre.» PAULIINA GAUFFIN, DIREKTØR FOR FINSK-NORSK KULTURINSTITUTT
FRILANSLIVET –
NYTT SAMARBEID BRINGER FINSKE OG NORSKE FRILANSERE SAMMEN Finsk-norsk kulturinstitutt startet et nytt samarbeid med den populære norske podkasten Frilanslivet, hvor fokuset ble satt på arbeidserfaringer av finske frilansere. I 2021 hadde podkasten finske frilansere som gjester i fem episoder: kunstnerduoen Riitta Ikonen og Karoline Hjorth, grafisk designer Petri Henriksson, scenekunstner Saila Hyttinen, kunstner Nastja Säde Rönkkö og filmskaper Khadar Ayderus Ahmed. Frilanslivet er en podkast om hvordan det er å jobbe for seg selv i medie-, kunst- og kulturbransjen i Norge. Målet med podkasten er å være en inspirerende og faglig kanal som gir støtte og kunnskap. Podkasten produseres av prosjektleder, musiker og kulturarrangør Hanna von Bergen og frilansjournalist Christina Skreiberg.
Ahmed. Foto: Lasse Lecklin Ikonen & Hjorth. Foto: Astrid Hoff Henriksson. Foto: Bianca Hisse Rönkkö. Foto: Privat Hyttinen. Foto: Camilla Jensen
14
Programvirksom-
Programvirksomhet
15
ARKKIS WORKSHOPS MED NITJA & ROM ga verktøy for fremtidens utfordringer Invitert av Finsk-norsk kulturinstitutt arrangerte Arkki – arkitekturskolen for barn og unge tre ulike workshops for barn sammen med ROM for kunst og arkitektur og NITJA senter for samtidskunst. Arkki driver med kreative læringsprosjekter om arkitektur og design. Målet med prosjektene var å styrke barn og unges egenskaper til å være innovative og gi dem kompetansen til å møte utfordringene som vi står overfor i dagens samfunn.
«Jeg har sterk tro på at kunstundervisning og å verdsette kunst gjør oss til lykkeligere mennesker, spesielt fordi det vekker nysgjerrighet på omgivelsene våre.» LOTTA QVIS, ARKKI
Workshops med Arkki. Foto: Ninthu Paramalingam & Armita Keyani
16
Programvirksomhet
KARKKITEKTUR-WORKSHOP OG BULLERBY-WORKSHOP
NITJA SENTER FOR SAMTIDSKUNST, LILLESTRØM 11.11. - 12.11.2021 I løpet av workshopen Karkkitektur fikk deltakerne bli kjent med arkitektur, geometri og konstruksjon gjennom å selv bygge sine egne arkitektoniske konstruksjoner, som ble bygd av godteri og pinner. I Bullerby-workshopen bygde barna en glad «Bullerby» av eneboliger, som hver deltaker fikk designe og bygge selv. Målet var å lære om byggematerialer og fasader i prosessen. Ut fra en fellesbygget by ble det diskutert bl.a. hvordan et bra boligmiljø kan se ut.
ARKITEKTURWORKSHOP FOR BARN OG UNGE: VILLE VESTEN GATEN ROM FOR KUNST OG ARKITEKTUR, OSLO 13.11. - 14.11.2021
ROM for kunst og arkitektur arrangerte arkitekturworkshopen Ville Vesten gaten for barn og unge i samarbeid med Arkki. I løpet av workshopen fikk deltakerne lære om arkitektur og modellering, og fikk utforske byens mange ulike utforminger og fasader. Deltakerne brukte blant annet foto for å dokumentere hvilke bygg som fanger øyet. Bildene ble brukt til å tegne og sette sammen deltakernes egen gate. Gjennom ulike aktiviteter ble det reflektert over variasjon og detaljer i arkitektur og hva de kan bety for våre nabolag.
«Ofte opplever jeg at barn ikke nødvendigvis bevisst går ut og tenker på byutvikling eller arkitektur som en del av deres hverdag, men det er den. Derfor er det viktig å vise i praksis hvordan vi henger sammen med hva som skjer i nabolagene våre, og hvordan de ser ut.» NINTHU PARAMALINGAM, ROM FOR KUNST OG ARKITEKTUR
Programvirksomhet
17
Katriina Haikala: Social Portrait
KATRIINA HAIKALA: SOCIAL PORTRAIT ONLINE 19.05. - 20.05.2021
Social Portrait er et omfattende kunstprosjekt, som handler om å skrive kvinnen inn i kunsthistorien. Prosjektet søker å fylle en manglende dekning av kvinners representasjon og perspektiver i samlinger og utstillinger på museer og gallerier. Tradisjonelt er portrettet et bilde av et menneske med makt og høy status i det sosiale hierarkiet. Katriina Haikalas mål er å jevne ut denne ulikheten i kunstkanonen ved å tegne tusen portretter av kvinner fra hele verden. Portrettene blir til gjennom møter mellom Haikala og kvinner. Dette skjer vanligvis som en performace, der Haikala tegner kvinnene uten å se ned på papir. Våren 2021 samarbeidet kunstneren og Kulturbyrået Mesén med Finsknorsk kulturinstitutt om å gjennomføre et digitalt pilotprojekt av Social Portait i Norge. Et utvalg av kvinner som representerte mangfold av norsk kulturliv ble invitert til pilotprosjektet der Haikala tegnet portretter av dem via Zoom. I tillegg ble konseptet utvidet til en Social Portait-klubb – et digitalt møterom for deltakerne hvor det ble åpnet opp for diskusjon om temaer som likestilling, handlefrihet, autoritet og autonomi. Diskusjonen ble moderert av Ida Eliassen-Coker, sjefredaktør og grunnlegger av magasinet ALTSÅ.
18
Programvirksomhet
Outi Pieski & Eeva-Kristiina Harlin: Rematriation of a Ládjogahpir – Return to Máttaráhkká. Foto: Tor Simen Ulstein / KUNSTDOK
OUTI PIESKI: BEAVVIT – RISING TOGETHER NORSK BILLEDHOGGERFORENING, OSLO 16.10. - 21.11.2021
Kunstneren Outi Pieski presenterte to installasjoner på Norsk Billedhoggerforening i Oslo. I hennes kunstneriske praksis kombinerer hun den samiske håndverkstradisjonen duodji med ulike samtidskunstpraksiser for å fremkalle samtaler om samisk urfolk innenfor transnasjonale diskurser. Verket Beavvit – Rising Together er laget i samarbeid med kvinner på finsk, svensk og norsk side av Sápmi og tar i bruk den tradisjonelle samiske måten å knytte sjal på. Installasjonen Rematriation of a Ládjogahpir – Return to Máttaráhkká er en del av et tverrfaglig rematrieringsprosjekt Máttaráhku ládjogahpir-The Foremother’s Hat of Pride (2017–20) av Pieski og arkeolog Eeva-Kristiina Harlin. I anledning utstillingsåpningen ble det arrangert en samtale mellom Outi Pieski, arkeolog Eeva-Kristiina Harlin og Dr. Liisa Rávná Finbog. I tillegg ble det fremført joik til Máttaráhku ládjogahpir – Foremother´s Hat of Pride av Anne Lise Johnsen Swart og Mari Helander. Utstillingen ble støttet av Norsk-finsk kulturfond og Finsk-norsk kultur institutt var kommunikasjonspartner.
Programvirksomhet
19
Nastja Säde Rönkkö: for those yet to be (2016-2018), green deserts you will roam
NASTJA SÄDE RÖNKKÖ: FOR THOSE YET TO BE 01.09.2020 - 22.04.2021
For those yet to be (2016-2018) av kunstneren Nastja Säde Rönkkö handler om naturvern og menneskets forhold til natur. Verket viser korte videoklipp fra 27 steder i verden som er ødelagt av menneskelige handlinger. På hvert sted holder kunstneren opp et pappskilt med en melding til kommende generasjoner. Verket ble vist på flere stasjonshaller langs Østfoldbanen i 2020 og på Oslo Sentralstasjon, Moss stasjon og Ås stasjon i 2021. Visningen av verket var et samarbeid mellom kunstneren, Finsk-norsk kulturinstitutt, Kulturbyrået Mesén, Bane NOR Eiendom og Rom for Kunst.
THOSE WHO KEPT THE LIGHT Kunstneren arbeider med et nytt videokunstverk, Those who kept the light, hvor hun finner fram til ukjente historier om kvinnelige fyrvoktere i Norge og Danmark. Høsten 2021 var kunstneren sammen med en arbeidsgruppe to ganger i Norge for å filme verket. Finsk-norsk kulturinstitutt hjalp til under produksjonen, i samarbeid med Kulturbyrået Mesén.
20
Programvirksomhet
Iiu Susiraja: Highlights of the weekly cleaning
IIU SUSIRAJA: #PORTRETTNÅ HIGHLIGHTS OF THE WEEKLY CLEANING BÆRUM KUNSTHALL, FORNEBU 01.01. - 31.05.2021
Iiu Susirajas verk Highlights of the weekly cleaning ble vist som en del av den utendørs portrettutstillingen #portrettnå, kuratert av Bærum Kunsthall. Utstillingen undersøkte dybden og relevansen til samtids fotografiet og portrettmotivet i dag, og viste gjennom skiftende temaer verk fra en rekke norske og internasjonale kunstnere. Susiraja arbeider med iscenesatte selvportretter som kan sees på som performancer foran kamera. Hun setter et seriøst og insisterende blikk rett i oss og stiller spørsmål ved dagens skjønnhets- og kroppsidealer.
Programvirksomhet
21
Karoline Hjorth & Riitta Ikonen: Eyes as Big as Plates #Anders
KAROLINE HJORTH & RIITTA IKONEN: EYES AS BIG AS PLATES GALLERI DROPSFABRIKKEN, TRONDHEIM 08.05. - 27.06.2021
I 10 år har den norsk-finske kunstnerduoen Karoline Hjorth og Riitta Ikonen jobbet sammen med sin prisbelønte fotoserie Eyes as Big as Plates. I anledning jubileet stilte duoen ut nye og eldre arbeider i Galleri Dropsfabrikken. Utstillingen ble produsert av Galleri Dropsfabrikken i samarbeid med Finsk-norsk kulturinstitutt. Arbeidet i Eyes as Big as Plates er en gjensidig prosess der kunstnerne går i dialog med personene som avbildes og der disse sammen finner frem til interaksjonsmotiv med naturen. I de første samarbeidsårene tok Hjorth og Ikonen tak i konkrete lokale myter, som alle omhandlet hvordan menneske og natur er bundet sammen. Etter hvert som serien med verk har vokst i omfang, har bildene også tatt utgangspunkt i de avfotograferte menneskenes egne tanker og følelser tilknyttet naturen nær dem.
22
Programvirksomhet
Oslo Pix: Hamy Ramezan & Jonathan Harvey
ANY DAY NOW: OSLO PIX ONLINE 31.05. - 10.06.2021
Filmen Any Day Now ble vist i Oslo Pix sin konkurranseprogram Grand Pix: Nordisk Fiksjon. Filmen, som er delvis basert på manusforfatter og regissør Hamy Ramezans barndom, følger en iransk familie gjennom en idyllisk finsk sommer, mens de avventer svar på om de får asyl i Finland. Instituttet produserte en samtale mellom filmens regissør og lektor fra filmavdelingen ved Aalto-universitetet, Jonathan Harvey. Samtalen ble vist digitalt i forbindelse med filmfestivalen. Oslo Pix er en publikumsfestival som kombinerer film og fest på nye måter. Målet er å vise det beste fra verdensfilmen akkurat nå, fra de største Hollywood-produksjonene til den minste indie-filmen.
ANY DAY NOW: NORDISK FILMHELG CINEMATEKET, OSLO 31.10.2021
Filmen Any Day Now av Hamy Ramezan var også Finlands kandidat til Nordisk råds filmpris i 2021, og ble vist på Nordisk filmhelg i samarbeid med Cinemateket. Filmen ble innledet av foredragsholderen Marco Elsafadi, som blant annet er kjent for sitt engasjement for sårbare barn og unge.
Programvirksomhet
23
Tuffi films: Walk the Tideline
EARTHLY VISIONS: A EUROPEAN FILM SELECTION SALT ART & MUSIC, OSLO 13.09. - 16.09.2021
EUNIC-nettverket i Norge i samarbeid med EU-delegasjonen i Norge presenterte den første utgaven av minifilmfestivalen European film selection 2021 på SALT Art & Music i Oslo. Temaet for festivalen var miljø. Gjennom både spillefilm og korte dokumentarer viste europeiske regissører verden som omgir oss, hvordan den utvikler seg og utfordringene vi står overfor. Det finske bidraget til programmet var Walk the Tideline av Anna Antsalo, som handler om mennesker som søker våre strandlinjer etter tapte skatter.
SOVEKUPÉ NR. 6
GIMLE KINO & VEGA SCENE, OSLO 12.12. & 16.12.2021 Den kritikerroste filmen Sovekupé nr. 6 regissert av Juho Kuosmanen ble vist som førpremiere i samarbeid med produksjon- og distribusjons selskapet Mer Film på Gimle Kino og Vega Scene. Til visningen på Gimle inviterte instituttet sine partnere og venner, og filmen ble innledet av Morten Jentoft, NRK-journalist og tidligere utenrikskorrespondent i Russland. Sovekupé nr. 6 fikk kinopremiere i norske kinosaler senere samme måned.
24
Programvirksomhet
24
Tuffi films: Sihja. Foto: Vilja Harala
KRISTIANSAND INTERNASJONALE BARNEFILMFESTIVAL ONLINE & KRISTIANSAND 27.04. - 02.05.2021
Kristiansand Internasjonale Barnefilmfestival er et av Norges største kulturarrangement for barn og unge. I 2021 var festivalen en kombinasjon av digitale og fysiske visninger, og bestod av et fysisk kinoprogram for familiepublikum, digitalt filmprogram for skoler og barnehager samt digitalt program for bransjen. Med støtte fra Finsk-norsk kulturinstitutt ble det vist seks finske filmer på festivalen: Any Day Now (Ensilumi) av Hamy Ramezan, Are You Hungry (Onko sulla nälkä)? av Teemu Niukkanen, Golden Land av Inka Achté, The Stick (Keppi) av Teppo Airaksinen, Vilja – Den rampete skogsfeen (Sihja – kapinaa ilmassa) av Marja Pyykkö og Winterlake (Talvinen järvi) av Petteri Saario.
Programvirksomhet
25
Ääni Sauna. Design: Blank Blank
ÄÄNI SAUNA #1 JAAKKO EINO KALEVI
OSLO BADSTUFORENING, SUKKERBITEN 27.08.2021
#2 JIMI TENOR
OSLO BADSTUFORENING, SUKKERBITEN 25.10.2021 Ääni Sauna er en konsertserie som ble etablert i 2021 av designstudio Blank Blank og Oslo Badstuforening. Serien utforsker alternative lyder fra Finland og skaper sanseopplevelser med varmen i badstuen. Først ut i serien var Jaakko Eino Kalevi, en multi-instrumentalist kjent for sine analoge og elektroniske lyder. For den andre utgaven av Ääni Sauna fremførte Jimi Tenor en utendørs konsert spesiallaget for Oslo Badstu forening. Konsertserien som er støttet av Finsk-norsk kulturinstitutt får fortsettelse i 2022 med flere finske navn i programmet.
26
Programvirksomhet
TOGETHER ALONE 2.0 – OPEN CALL 13.04. - 11.05.2021
I mai lanserte Finlands kultur- og vitenskapsinstitutter en ny open call Together Alone 2.0, som var fortsettelse til en utlysning som ble lansert i 2020. Utlysningen var en respons på utfordringene for kunstfeltet som covid-19-pandemien forårsaket. Nettverket av Finlands kultur- og vitenskapsinstitutter inviterte finske og finlandsbaserte kunstnere, kunstnergrupper og deres kolleger i utlandet til et bredt internasjonalt samarbeid. Det ble etterlyst kunstprosjekter som handlet om utfordringer og løsninger som pandemikrisen har ført til. Av 140 innkomne søknader ble det valgt ut åtte prosjekter som støttet nye kunstneriske ideer og tilnærmingsmåter i disse tider. Blant de utvalgte prosjektene var blant annet økologisk mote, et AI-lydkunstverk, podkaster og sirkuskunst.
IN CONVERSATION WITH THE FINNISH INSTITUTES ONLINE HØSTEN 2021 - VÅREN 2022
In Conversation with The Finnish Institutes er en seminarserie som arrangeres av finske kultur- og vitenskapsinstitutter (Benelux, Berlin, New York, Oslo, Paris, UK+Ireland). Samtaleserien inviterer fagpersoner fra kunst- og kulturmiljøer til å reflektere over og diskutere nye perspektiver og narrativ rundt kreativitet. Hver av de seks diskusjonene, som foregår online fra høsten 2021 til våren 2022, setter søkelys på ulike temaer fra avkolonisering til samisk kunst og kultur. Kurator og moderator for serien er Monica Gathuo fra ARMA Alliance – Anti-Racism Media Activist Alliance.
Programvirksomhet
27
NORSK LITTERATURFESTIVAL SIGRID UNDSET-DAGENE ONLINE OG LILLEHAMMER 25.05. - 30.05.2021
Årets festival hadde fokus på sentrale norske og nordiske forfattere. Fra Finland deltok forfatterne Monika Fagerholm og Kjell Westö digitalt, i nordiske mestermøter med Linn Ullmann og Sara Stridsberg. Illustratøren Jenny Lucander deltok også i festivalens program. Deltakelsen til de finske gjestene ble støttet av Finsk-norsk kulturinstutt. Norsk Litteraturfestival er Nordens største litteraturfestival, med et variert program for lesere i alle aldre.
WORKSHOP MED WAUHAUS OG VERK PRODUKSJONER ONLINE 22.11.2021
Etter to forsøk på å arrangere en felles fysisk workshop i 2020 og 2021 i Oslo, holdte to kunstkollektiver, bestående av ulike scenekunstaktører, WAUHAUS (FI) og Verk Produksjoner (NO), en felles virtuell workshop i regi av TINFO – Theatre Info Finland med støtte fra Finsk-norsk kulturinstitutt. For begge kollektiver er det typisk å lage visuelle, omfattende verk for scenen. Målet med workshopen var å bringe sammen to lignende teaterkollektiver og gi dem en mulighet å presentere seg, introdusere sine siste produksjoner og fortelle om fremtidsplaner til hverandre.
28
Programvirksomhet
Årsberättelse 2020 Finsk-norsk kulturinstitutt
28
Programvirksomhet
29
KOMMUNIKASJON: ØKT AKTIVITET OG DIGITAL TILSTEDEVÆRELSE Kommunikasjon har en viktig rolle i instituttets virksomhet. I 2021 engasjerte instituttet en kommunikasjonsansvarlig på deltid, som hadde ansvaret for å koordinere, planlegge og produsere instituttets kommunikasjon. Det operative kommunikasjonsarbeidet ble gjennomført i samarbeid med instituttets høyskolepraktikant.
Instituttet har en kommunikasjonsstrategi som tilpasses og videreutvikles i sammenheng med instituttets virksomhetsstrategi. Et hovedmål for kommunikasjonen i 2021 var å utvikle den digitale kommunikasjonen og aktivere instituttets nettside til den primære plattformen for innholdsproduksjon. Instituttet utviklet nye kommunikasjonskonsepter og -verktøy. Instituttet begynte blant annet å arbeide på nye måter med både prosjektkommunikasjon og visuell kommunikasjon. I samarbeid mellom kommunikasjons ansvarlig og et grafisk byrå ble det skapt enhetlige og dagsaktuelle visuelle identiteter for instituttets samarbeidsprosjekter. Dette resulterte i bedre digital synlighet for prosjekter og har hjulpet til med å nå de rette målgruppene. Instituttets kommunikasjonskanaler bestod i 2021 av webside, nyhetsbrev, sosiale medier, arrangementer og samarbeidspartneres nettverk. Nettsiden er den viktigste kilden for informasjon om instituttets virksomhet, program og prosjekter. I 2021 ble nettsiden videreutviklet for å støtte visning av audiovisuelt materiale. Redaksjonelt innhold på siden består av tekster som nyheter, artikler, kunstnerintervjuer, videoer og podkaster laget av både instituttet og instituttets samarbeidspartnere. I 2021 ble det publisert 17 ulike typer tekster og 15 prosjektsider. Innhold på nettsiden publiseres på norsk, finsk og engelsk.
30
Kommunikasjon
INSTRAGRAM FØLGERE
FACEBOOK FØLGERE
1 890
3 355
(2020: 1579)
(2020: 3232)
TWITTER FØLGERE
690 (2020: 652)
BESØKERE PÅ NETTSIDER
NYHETSBREV ABBONENTER
7 400
733
Facebook og Instagram er de viktigste av instituttets sosiale medie-kanaler. På Facebook når instituttet et bredt publikum og informerer om dags aktuelle nyheter og fenomener innen finsk og norsk kunst- og kulturfelt, i tillegg til sin egen virksomhet. På Instagram kommuniserer instituttet om sine prosjekter og samarbeidsmuligheter. I 2021 økte instituttets aktivitet og antall følgere i alle de sosiale kanalene. Instituttet sender ut et nyhetsbrev på norsk en gang i måneden. Nyhetsbrevets mål er å informere cirka 700 abonnenter om instituttets aktuelle nyheter, prosjekter, arrangementer og samarbeidsmuligheter. I 2021 ble det sendt ut 10 brev, og brevets visuelle utseende ble oppdatert til å følge instituttets visuelle identitet. Åpningsrate av brevet økte med 15 prosent. Instituttet produserer alle sine prosjekter i samarbeid med partnere og deres innsats i kommunikasjonen er derfor spesielt viktig. Gjennom samarbeidspartnere nås det ut til media og målgrupper som ellers vil være utenfor instituttets rekkevidde. Både Outi Pieski og kunstnerduoen Riitta Ikonen & Karoline Hjorths utstillinger fikk synlighet i norske medier. Finlands kultur- och vetenskapsinstitut rf (SKTI) har en sentral rolle i å synligjøre instituttets virksomhet til finske publikum, media og beslutningstakere. Instituttet følger opp og utvikler sin kommunikasjon basert på medieovervåkning og statistikk. Besøk på nettsiden følges med Google analytics.
Kommunikasjon
31
SAMARBEID OG NETTVERK Samarbeidspartnere i 2021 Bærum Kunsthall Blank Blank Business Finland Norway Den Norske Opera & Ballett Dropsfabrikken EUNIC – EU National Institutes for Culture Finlands ambassade Oslo Finlands kultur- och vetenskapsinstitut Frilanslivet Kristiansand Internasjonale Barnefilmfestival Kulturbyrået Mesén Lahdelma & Mahlamäki Architects MDH Arkitekter Mer Film Miljøstiftelsen ZERO NITJA senter for samtidskunst Norsk Billedhoggerforening Norsk Litteraturfestival – Sigrid Undset-dagene Oslo Arkitekturtriennale Oslo Badstuforening Oslo Innovation Week Oslo kulturnatt Oslo Pix ROM for kunst og arkitektur SALT Art&Music TINFO – teaterinfo Finland En spesiell takk til våre bidragsgivere: Undervisnings- og kulturministeriet i Finland, Kulturdepartmentet i Norge og Kulturfonden för Finland och Norge.
32
Samarbeid og nettverk
Samarbeid med finske aktører i Norge I virksomheten legges det vekt på et godt samarbeid med finske aktører i Norge. Det viktigste samarbeidsnettverket med andre finske aktører er Team Finland Norge, som består av representanter fra Finlands ambassade, Business Finland Norway, Den finske menigheten i Norge og kulturinstituttet. Det utarbeides en felles plan sammen med ambassaden hvert år. I denne settes det retningslinjer for samarbeidsprosjekter og felles fokusområder. Formålet for Team Finland er å øke samarbeidet og informasjonsutvekslingen mellom de ulike partene. Team Finland har som mål å organisere også felles besøk til ulike byer i Norge med sikte på økt kjennskap og samarbeid med områdets viktigste aktører. I 2021 kunne reiser ikke gjennomføres på grunn av pandemirestriksjoner. Instituttet og ambassaden holdt tett kontakt gjennom året. I 2021 samarbeidet Team Finland Norge med Oslo Innovation Week for tredje gang. Det digitale webinaret Sustainable building now belyste bærekraftige løsninger i arkitektur og byggematerialer og viste eksempler fra både Finland og Norge. Samarbeid med øvrige av Finlands kultur- og vitenskapsinstitutter Finsk-norsk kulturinstitutt tilhører nettverket Finlands kulturog vitenskapsinstitutter (SKTI). SKTI er et samarbeidsorgan for instituttene og hjelper blant annet til med kommunikasjon og lobbyvirksomhet i Finland. SKTI tilbyr også administrative tjenester til instituttene. Nettverket arrangerer to fellesmøter i året. I 2021 ble både møtet i mai og oktober arrangert digitalt. Hele instituttets personale deltok i vårens og høstens møteprogram. Intern kontakt og dialogen innenfor instituttnettverket har blitt tettere. Det har blitt etablert ulike arbeidsgrupper og det har regelmessig blitt arrangert digitale møter. Instituttet har vært en del av nettverkets to arbeidsgrupper som diskuterer og fremmer økologiske praksiser i instituttenes virksomhet, og arbeider for økt mangfold og likestilling i virksomheten. Instituttnettverket fortsatte også å samarbeide om en felles open call, Together Alone 2.0. som ble startet i 2020 etter utbruddet av pandemien. Samarbeid med EUNIC Norway Instituttet hører til nettverket EUNIC Norway (European Union National Institutes for Culture) som består av europeiske kulturinstitutter og ambassader lokalisert i Oslo. EUNIC Norway arrangerte i samarbeid med SALT Art&Music en filmfestival Earthly Visions: a European Film Selection. Det finske bidraget til programmet var Walk the Tideline av regissøren Anna Antsalo.
Samarbeid og nettverk
33
Oslo Innovation Week: Sustainable building now. Foto: Finno
ADMINISTRASJON Styret Instituttets styre utnevnes for treårsperiode om gangen av Kulturfonden för Finland och Norge og Norsk finsk-kulturfond. I 2021 fikk instituttet et nytt styre, som består av medlemmer med mangesidig kunnskap og lang erfaring fra kulturlivet i begge land. Styret har medlemmer fra både Finland og Norge, og har i 2021-2023 følgende sammensetning: Karl Einar Ellingsen, styreleder Anna-Maija Isachsen, nestleder Administrasjonssjef i Blomqvist Kunsthandel Virpi Näsänen, medlem M.Sc. (Econ.) Toni Kauppila, medlem Arkitekt og professor, Kunsthøgskolen i Oslo Marianne Zamecznik, medlem Kurator, Trondheim kunstmuseum Trude Gomnæs Ugelstad, varamedlem Kunstnerisk direktør, Sørlandets kunstmuseum Rune Carlsson, varamedlem Assisterende generalsekretær, Foreningen Norden Johan Strang, varamedlem Førsteamanuensis, dosent,Helsingfors universitet Ragnfrid Trohaug, varamedlem Forfatter, forlagssjef, Cappelen Damm Lisa Hoen, varamedlem Festival- og programsjef, TIFF Styret holdt fem møter i 2021: 3. mars, 22. april, 3. juni, 2. september og 1. desember. Tre av møtene var digitale. De fysiske møtene ble arrangert på Hanaholmen - kulturcentrum i Esbo og på arrangementshuset Sentralen i Oslo. Informasjonsutvekslingen mellom instituttets styreleder og direktør har vært aktiv gjennom hele året.
36
Administrasjon
Team Instituttets arbeidsteam består av direktør, produsent og to praktikanter som er finansiert av EDUFI - Utbildningsstyrelsen og Svenska kulturfonden i Finland. Svenska kulturfonden rekrutterte imidlertid ikke praktikanter i 2021 pga. pandemien. I 2021 hadde instituttet mulighet å engasjere en kommunikasjonsansvarlig på deltid. Med det finske ministeriets overførte midler fra 2020 til 2021 engasjerte instituttet Iiris Tarvonen for å utvikle og styrke kommunikasjonsarbeid. Direktør: Pauliina Gauffin Produsent: Ida Laude t.o.m. 30. september 2021. Kommunikasjonsansvarlig: Iiris Tarvonen f.o.m. 1. mars 2021. Tarvonen fungerte også som vikar for produsent f.o.m. 1. oktober 2021. Instituttet hadde en høgskolepraktikant, Tilda Anttila, gjennom EDUFI Utbildningsstyrelsen f.o.m. august 2021. Hennes praksis fortsetter til juni 2022. Praktikantene er en verdifull ressurs for instituttet og deres innsats er viktig både når det gjelder kommunikasjonsarbeid og koordinering av enkelte prosjekter. En pause i praktikantrekrutteringer grunnet pandemien har påvirket instituttets arbeidsressurser betydelig. Sekretariat Finsk-norsk kulturinstitutt fungerer som sekretariat for Norsk-finsk kulturfond og Sibelius-selskapet i Norge. Instituttets direktør er Sibeliusselskapets daglige leder og styremedlem, og produsenten er sekretær både for fondet og selskapet. Instituttet kompenseres årlig økonomisk for sekretariatoppdragene. Instituttets lokaler Instituttet disponerer kontorlokaler i adressen Wergelandsveien 23B i Oslo sentrum. Kontoret er i loftetasjen i en gammel byvilla og ligger nært sentrale kulturaktører. Leien av lokalene er rimelig sammenlignet med det generelle kostnadsnivået. Lokalene er på ca. 85m2 og består av åpent kontorlandskap og lagerplass. Arbeidsmiljø Instituttet har et lite arbeidsteam som er vant til å jobbe tett sammen. Myndighetenes påbud om delvis hjemmekontor har påvirket den normale arbeidshverdagen. Personalet har utført arbeid delvis utenfor instituttets kontorlokaler, men har likevel holdt tett kontakt gjennom digitale plattformer.
Administrasjon
37
Miljø Instituttet legger vekt på bærekraft og miljøvennlig drift. Det søkes stadig nye løsninger for daglige rutiner og mobilitet. Instituttet følger de finske vitenskapinstituttenes retningslinjer for økologiske praksiser, som presenterer gode eksempler på hvordan virksomheten kan drives mer bærekraftig når det gjelder reising og servering av mat og drikke samt resirkulering og minimering bruk av materialer. Instruksjonene oppfordrer også til å stille spørsmål og reformere standarder samt å kreve mer av seg selv og organisasjonen enn fra individuelle gjester og kunstnere. Likestilling, mangfold og tilgjengelighet Likestilling og mangfold er sentrale verdier for Finlands kultur- og vitenskapinstitutters nettverk. Finsk-norsk kulturinstitutt stiller seg bak nettverkets felles uttalelse: Finlands kultur- og vitenskapsinstitutter motsetter seg rasisme og diskriminering. De fremhever mangfoldet av finsk kultur i verden, fremmer likestilling og likeverd samt mangfold av forskning og vitenskap. Instituttet tilhører nettverkets mangfolds- og likestillingsgruppe, som aktivt søker måter å fremme mangfold i instituttenes virksomhet og innenfor organisasjonen. Tilgjengelighetsdirektivet som gjelder digitale tjenester har blitt tatt hensyn til på instituttets websider.
38
Administrasjon
Ääni Sauna. Jaakko Eino Kalevi. Foto: Jan Khür
ØKONOMI Kulturinstituttets økonomi har i de siste årene vært stabil. Den største delen av finansieringen til virksomheten kommer fra det finske Undervisnings- og kulturministeriet. I 2021 var ministeriets finansieringsdel av instituttets inntekter 85%. Ministeriets virksomhetsbidrag dekker basisfinansieringen og muliggjør delfinansiering av prosjekter. I 2021 bevilget ministeriet et virksomhets tilskudd på NOK 2.331.500 / EUR 230.000 (i 2020: EUR 255.000) til instituttet. I tillegg kom overføringen av midler fra 2020 på NOK 503.873 / EUR 47.000 som var øre merket til styrking av kommunikasjons ressurser og prosjektvirksomhet i 2021. Instituttet søkte om delvis overføring av 2021 årets tilskudd til 2022. Med ministeriets tillatelse ble NOK 203.200 / EUR 20.000 overført til virksomheten i 2022. Det finske Undervisnings- og kulturministeriets tilskudd var derfor til sammen NOK 2.632.173. Instituttet står som fast tilskuddsmottaker i det norske statsbudsjettet. Kulturdepartementet i Norge støttet instituttets virksomhet med NOK 160.000 i 2021 (i 2020: NOK 155.000). Øvrige inntekter består av sekretariatoppdrag for Norsk-finsk kulturfond og Sibelius-selskapet i Norge på til sammen NOK 75.000. Kulturfonden för Finland och Norge støttet prosjektvirksomheten med NOK 224.109 / EUR 22.000. Det arbeides med å utvide den finansielle rammen for virksomheten. I samsvar med sitt navn kan instituttet arbeide i begge retninger, og i samsvar med vedtektene har instituttet mulighet til å søke om støtte til prosjekter og virksomhet av respektive land. Det har blitt søkt økt statsstøtte fra Kulturdepartementet i Norge flere ganger, men den ønskede økningen har dessverre ikke blitt bevilget. Dette påvirker bl.a. muligheten for å eksportere prosjekter fra Norge til Finland.
40
Økonomi
Både det finske ministeriets og Kultur departementets virksomhetstilskudd er ettårige og skal i utgangspunktet brukes i løpet av tilskuddsåret. Prosjektfinansier ingen skal også brukes til de øremerkede aktivitetene det samme året finansieringen er bevilget. Kort økonomisk perspektiv gjør den langsiktige planleggingen utfordrende. Spesielt utfordrende har dette vært i pandemitiden og i en stadig skiftende situasjon fordi det har vært vanskelig å forutse hvordan utgiftene blir realisert. En stor del av prosjekter og programmet finansieres gjennom ekstern finansiering og gjennom samarbeidsavtaler med partnere. Samarbeidspartnernes egeninnsats er betydelig i prosjektene, og det er viktig å legge merke til at dette ikke fremkommer i instituttets regnskap. Instituttets daglige drift utføres på kontorlokaler hvor leien er rimelig. En stor del av midlene kan anvendes til programvirksomheten. Instituttets kostnader for prosjekt- og programvirksomheten var til sammen ca. NOK 830.000. For å kunne drive virksomheten videre i samme grad som for øyeblikket, må finansieringen holdes på samme nivå som nå eller økes. Med mindre ressurser er det vanskelig å opprettholde dagens aktivitetsnivå og profesjonell bilateral dialog mellom landenes kulturaktører. Valutakurssvingningene mellom euroen og den norske kronen er en permanent økonomisk usikkerhetsfaktor for instituttet og påvirker instituttets totale budsjett hvert år. Instituttet bruker regnskapsfirmaet Saga Regnskap og Økonomi. Revisor er Echas Revisjon AS v/ statsautorisert revisor Erik Christoffersen.
Inntekter 2021
Utgifter 2021
UTGIFTER 2021
INNTEKTER 2021 2 632 173
Personalkostnader
Offentlig støtte Norge
160 000
Husleiekostnader
201 000
Prosjektbidrag/fonder
224 109
Prosjekt/programkostnader
830 009
Offentlig støtte Finland
Sekretariatstilskudd SUM
75 000 3 091 282
Øvrige administrasjonskostnader SUM RESULTAT 2021
434 263 3 038 750 NOK 52 532
UTGIFTER 2020
INNTEKTER 2020 Offentlig støtte Finland
1 573 478
2 222 906
Personalkostnader
1 323 553
Offentlig støtte Norge
155 000
Husleiekostnader
Prosjektbidrag/fonder
207 745
Prosjekt/programkostnader
739 017
Sekretariatstilskudd
65 000
Øvrige administrasjonskostnader
363 577
Øvrige inntekter Annonser SUM
7 000
SUM
201 000
2 627 147
10 000 2 667 651
RESULTAT 2020
NOK 40 504
Økonomi
41
!rsregnskap†2021 for Finsk-Norsk†Kulturinstitutt Organisasjonsnr.†878687582
Utarbeidet†av: Saga†Regnskap†og†ÿkonomi†AS Autorisert†regnskapsf¯rerselskap Postboks†2022†Vika 0125†OSLO Organisasjonsnr.†981440838
Finsk-Norsk†Kulturinstitutt
Resultatregnskap Note
DRIFTSINNTEKTER†OG†DRIFTSKOSTNADER Driftsinntekter Annen†driftsinntekt Sum†driftsinntekter Driftskostnader Prosjektkostnad L¯nnskostnad Annen†driftskostnad Sum†driftskostnader DRIFTSRESULTAT
2020
3†091†282† 3†091†282†
2†667†651 2†667†651
772†381† 1†573†478† 692†888† 3†038†747† 52†535†
594†901 1†323†553 708†690 2†627†145 40†506
3† 2†612† 2†615†
140 0 140
0† 0† 2†615†
2 2 138
!RSRESULTAT
55†149†
40†644
OVERFÿRINGER†OG†DISPONERINGER Overf¯ringer†annen†egenkapital SUM†OVERFÿRINGER†OG†DISPONERINGER
55†149† 55†149†
40†644 40†644
FINANSINNTEKTER†OG†FINANSKOSTNADER Finansinntekter Annen†renteinntekt Annen†finansinntekt Sum†finansinntekter Finanskostnader Annen†rentekostnad Sum†finanskostnader NETTO†FINANSPOSTER
Nrsregnskap†for†Finsk-Norsk†Kulturinstitutt
1,2
2021
3 4
Organisasjonsnr.†878687582
!"#$%&#'($%)%*+,*("#$,",*,,)#',-()./.0 !"#$%&'%%($)*+,-.+./0*+0..$/ !"#"$%&#'()$*+$"+#(**+,))+-+#(.#/("+.$0+"$%&#'()#1,/$&#+2$#*$..$1#$"+,%+%,0+"$%&#'()##'-''3 !"#$$%&%$'(%)*+,*+-.(/'(%)*+#-+0#"#)$'1,$2'(
4.15)#.-01$"+,%+',"*#-'*-%+%6$10+,.7(**$"+),#*$"+#,.+7,"7(11$"+*-1+2$*(1-&%+-&&$&+$**+8"3 9/"-%$+),#*$"+$"+'1(##-7-#$"*+#,.+(&1$%%#.-00$1:1(&%#-'*-%+%6$103 4.15)#.-01$"+/;"0$"$#+*-1+1(/$#*$+(/+(&#'(77$1#$#',#*+,%+/-"'$1-%+/$"0-3+<,"*#-'*-%+%6$10 2(1(&#$75"$#+*-1+&,.-&$1*+2$15)+)8+$*(21$"-&%#*-0#);&'*$*3 =&1$%%#.-01$"+/;"0$"$#+*-1+(&#'(77$1#$#',#*>+.$&+&$0#'"-/$#+*-1+/-"'$1-%+/$"0-+0$"#,.+/$"0-7(11$* -''$+7,"/$&*$#+8+/?"$+7,"2-%8$&0$3+ (&%#-'*-%+%6$10+2(1(&#$75"$#+.$0+&,.-&$1*+2$15)+)8 $*(21$"-&%#*-0#);&'*$*3 3))2'42$&5(%)*$1(%)$%11
!-1#';00+7"(+#*(*+,%+(&0"$+,77$&*1-%$+-&#*-*;#6,&$"+-&&*$'*#75"$#+-+0$&+)$"-,0$&+0$+$"+*-10$1*+7,">+"/-1'$* &,".(1*+/-1+7(11$+#(..$&+.$0+;*2$*(1-&%#8"$*3+!-1#';00+#,.+$"+5"$.$"'$*+#)$#-$11$+)",#6$'*$">+ -&&*$'*#75"$#+)8+0$*+*-0#);&'*$*+,"%(&-#(#6,&$&+"("+6;"-0-#'+"$**+*-1+*-1#';00$*>+0$*+$"+"-.$1-%+#-''$"* (*+-&&*$'*$&+/-1+21-+.,**(**>+,%+0$&+'(&+.81$#+)81-*$1-%3 #&&*$'*$"+.$0+;*$&1(&0#'+/(1;*(>+21-"+,."$%&$*+*-1+/(1;*(';"#+)8+7('*;"(*-0#);&'*3 6#(%*'+/(%&2$7%/"'(
$("-%$+0"-7*#.-01$"+2(1(&#$75"$#+,%+(/#'"-/$#+,/$"+0"-7*#.-01$*#+1$/$*-0+0$"#,.+0$+"("+1$/$*-0+,/$" %+8"+,%+"("+$&+',#*)"-#+#,.+,/$"#*-%$"+'"+&'+(((3+)-"$'*$+/$01-'$",10+(/+0"-7*#.-01$"+',#*&(0#75"$#+ 15)$&0$+;&0$"+0"-7*#',#*&(0$">+.$&#+)8',#*&-&%$"+$11$"+7,"2$0"-&%$"+*-11$%%$#+0"-7*#.-01$*#+',#*)"-# ,%+(/#'"-/$#+-+*('*+.$0+0"-7*#.-01$*3
!"#$%1'%%2**#$,#$/ 81'$%&%4#$9,)+#-+%))2'42')'+%+('*)$4#1'2
=&&,&#$-&&*$'*$" !"#$"%&$'&%('))%"#%*!'+",'-(.(",(#&/"% !"#$"%&$'&%('))%"#%*01$(#.2')(#*#-,%-$31)4
477$&*1-%$+*-1#';00+7"(+--&1(&0 477$&*1-%$+*-1#';00+7"(+1,"%$+*+<)
5-,%-$31)4"%*36$*2'),&)4*178*01$9" !:")(#&*5-,%-$31)4") ;"3-(<1)"$*=*&)4$"*'))%"#%"$ >"$'14'("$')9*(%?%%"*5-,%-$31)4 ',+&#"+"%&,%*4$'3%(%',(#-44*2'),&)4*3$&*%'4,'9"$"*!$
2;.
131&
1313
+++++++++++++++++++++* +++++++++++'+((( ++++++++++'(+((( +++++++.%++&/% ++++++++&.(+((( ++++++++++,+&(0
++++++++++&(+((( +++++++++++'+((( ++++++++++,(+((( +++++++++++0(. ++++++++&''+((( ++++++++&,/+/,'
+++++++++++++++++++++* +++++++++++++++++++++* +++++++++++++++++++++*
++++++++++++/+((( ++++++++++.(+(((
+++++%+(0&++3+
+++++++../+.'&
!"#$%4'%%56**+,"+#*-7$/8%-*#-99%-*+-##$8%)"7#):6/$9+$/8%9;*%#09%-*+-##$%<'<'
Note 3. Lønnskostnader, antall ansatte, godtgjørelser, lån til ansatte m.m. Lønnskostnader
Lønninger Arbeidsgiveravgift Pensjonskostander Andre ytelser Sum Lønn og annen ytelse til daglig leder Honorar / andre godtgjørelser til styret Antall årsverk
2021
1 220 527 190 479 129 183 33 289 1 573 478 594 378 3
2020
1 025 357 149 818 104 691 43 688 1 323 553 585 663 2
Pensjonsforpliktelsene for samtlige ansatte er dekket ved en kollektiv pensjonsforsikring etter lov om oblikatorisk tjenestepensjon. Forpliktelsen er ikke balanseført, og den årlige pensjonspremien anses som pensjonskostnad. Revisor: Revisjonshonoraret for året er kostnadsført med kr 18 544 og utgjør i sin helhet ordinær revisjon.
Note 4. Leiekontrakt Instituttet har en standard leiekontakt i Wergelandsveien 23 b Av posten annen driftskostnad på kr 692 888 utgjør husleie kr 201.000.
Note 5. Bankinnskudd Av selskapets bankinnskudd er kr. 38 925 bundet på konto for skattetrekk. Skyldig skattetrekk utgjør kr 38 921 og er gjort opp ved forfall.
Finsk-norsk kulturinstitutt Wergelandsveien 23B, 0167 Oslo tlf. 40 62 40 08 info@finno.no www.finno.no