![](https://assets.isu.pub/document-structure/221229091632-5500dec2b148aad87e4deb6adbc4f1ce/v1/1bf113a6c998511162b9c4a79cd7573b.jpeg)
![](https://assets.isu.pub/document-structure/221229091632-5500dec2b148aad87e4deb6adbc4f1ce/v1/b3d3b0ede106cebef74dc12787f62694.jpeg)
![](https://assets.isu.pub/document-structure/221229091632-5500dec2b148aad87e4deb6adbc4f1ce/v1/16795022d886d60a34808e179ccf1178.jpeg)
![](https://assets.isu.pub/document-structure/221229091632-5500dec2b148aad87e4deb6adbc4f1ce/v1/2395a456a9dd59637265798d77d0f45c.jpeg)
Nėra didelių ir mažų darbų, jeigu visa širdimi siekiame teisingo, didelio tikslo. Ilga Metų kelionė nevargina, jeigu didžiuojamės ir džiaugiamės tuo, ką nuveikėme pakeliui.
2022-ieji buvo nelengvi, statybų sektoriaus augimui ir tvariems pokyčiams prireikė nemažai pastangų, o teigiamas rezultatas pasiektas sunkiai. Nors nemenkų iššūkių atnešė nauja realybė – chaosas žaliavų rinkose ir brangstantis finansavimas, o dėl nuolat besikeičiančių ir netikėtų aplinkybių verslui buvo ypač sunku neapibrėžtumo sąlygomis kuo teisingiau planuoti tikslus ir rodiklius, kad pavyktų juos pasiekti, bet sektoriaus augimas išlaikytas, per dvylika mėnesių statybos darbų Lietuvoje bus atlikta beveik už 4,2 mlrd. eurų.
Pasitinkame naują etapą ir neišsisukinėdami turime pripažinti – negalime tikėtis, kad 2023-ieji bus bent kiek lengvesni, o kartais, kad gautume, ko labiausiai norime, teks daryti tai, ko norime mažiausiai. Bet ateinantys metai jau kviečia kurti naujus planus ir žengti naujus žingsnius.
Kaip teigė senovės Kinijos filosofas Laodzi, net ir tūkstančio mylių kelionė prasideda nuo vieno žingsnio. Įženkime į naujus metus su dėkingumu už naujas galimybes. Kad ir kokie sunkumai užgriūtų kelyje, nerodykime savo liūdesio, o priešingai – stenkimės savyje uždegti visus žibintus.
Jaukių, šiltų ir ramių švenčių visiems!
ASMENYBĖS. ARCHITEKTAS ALVARO SIZA VIEIRA: TAI, KAS NAUJA, NEBŪTINAI TURI BŪTI AGRESYVU
Redaktorė
Vida Danilevičiūtė Černiauskienė
LEIDĖJAS
UAB „Structum projektai“ A. Juozapavičiaus g. 9A-68, LT-09311 Vilnius, +370 5 208 03 35 +370 620 55 199 administracija@structum.lt
DIREKTORĖ Ignė Dutova info@structum.lt
Elektroninę žurnalo versiją skaitykite www.structum.lt
Perspausdinti straipsnius ir iliustracijas be leidėjo sutikimo griežtai draudžiama. Redakcija neatsako už reklaminių skelbimų turinį ir kalbą.
REDAKTORĖ Vida Danilevičiūtė Černiauskienė vida@structum.lt
REDAKTORĖS PAVADUOTOJA Vaiva Didžiulytė vaiva@structum.lt
DIZAINERĖ Neringa Ratkutė dizainere@structum.lt +370 620 61 793
TEKSTŲ AUTORIAI
Irena Dirgėlienė Giedrė Linden Paulina Puolytė Greta Talat-Kelpšaitė
NUOTRAUKŲ ŠALTINIAI Unsplash.com, Pexels.com , Adobe stock
PARDAVIMŲ VADOVĖ Audronė Dausevičienė +370 610 04 066 audrone@structum.lt
FINANSININKAS Marijus Guoga
KALBOS STILIUS IR KOREKTŪRA Sandra Balžekaitė www.kalbosredaktore.lt © UAB „STRUCTUM projektai“, 2022 © STRUCTUM, 2022
Viešbutis „Casa TO“ įsikūręs Meksikoje esančioje La Punta Zicatela – auksinių saulėlydžių Ramiojo vandenyno pakrantėje, kur jūra, smėlis ir uolos sudaro nepakartojamą peizažą. Projekto autoriaus Ludwigo Godefroy tikslas – sukurti diskretišką vietos tradicijas ir gamtą atspindinčią, harmoniją kuriančią oazę, kurioje apsistojęs lankytojas pasinertų į absoliučią ramybės būseną. 600 kv. m plotą apimančiame dviejų aukštų viešbutyje suprojektuoti devyni unikalaus dizaino kambariai.
Projekte atsispindi paprastumo ir konceptualios elegancijos bruožai, kur tradicija ir avangardas susilieja į precedento neturinčią struktūrą, kurią apima gamtos ramybė. Pavadinimas „Casa TO“ kyla iš giedros kontempliacijos apibrėžtoje erdvėje idėjos – Oachakos šventyklos interpretacijos, kuri sukuria radikalią jutiminę patirtį, vien tik į ją įžengus.
Interjero vaizdai sukuria oazę, apsuptą dangaus, sienų svorio ir vijoklinių augalų, vynmedžių bei vaismedžių, įskaitant bananus ir pasiflorų vaisius.
600 kv. m statinyje susipina estetika ir funkcionalumas, pabrėžiant medžiagų, tokių kaip betonas, plienas, molis ir mediena, tekstūrų natūralumą.
Skersinėse sienose dėmesį patraukia didelės, apskritos angos, kurios suskaido erdvę į mažesnes zonas ir suteikia svečiams daugiau privatumo.
Neapdorotas betonas buvo naudojamas visame viešbutyje ir paliktas kaip atvira apdaila svečių kambariuose ir viešosiose vietose. Medžiaga taip pat buvo naudojama įmontuotiems baldams, tokiems kaip suolai, lentynos, praustuvės ir net svečių lovos.
Įgyvendinant projektą buvo reikalinga konstrukcija, užtikrinanti vėsinimą dienos metu ir leidžianti pasislėpti nuo itin aukštos regiono temperatūros.
Siekdamas įgyvendinti šį uždavinį, L. Godefroy suprojektavo sodus šešiems pirmame aukšte esantiems kambariams, o aukščiau esančiuose kambariuose – terasas ir lauko vonias.
Bendros erdvės centrą užima baseinas, besidriekiantis per visą objekto ilgį. Šios erdvės sienos, grindys ir lubos yra pagamintos iš vietoje išlieto betono. Baseinas papildo natūralaus vėsinimo sprendimus. Šalia jo yra laiptuotos sėdimos vietos, skirtos svečiams, norintiems ilsėtis prie vandens.
Natūrali „Casa TO“ viešbutį supanti aplinka įkvėpė jo interjero dizainą: natūralus Madagaskaro palmės – Bismarckia nobilis – atspalvis. Nedaug palmių lapų yra tokie dideli kaip Bismarckia nobilis, galintys siekti daugiau nei 3 metrų skersmenį.
Spalvų paletę sudaro tipiški betono ir nerūdijančiojo plieno atspalviai, kuriuos papildo turkio atspalviai. Išskirtiniais akcentais tampa „Natural Urbano Studio“ lempos ir kai kurios dekoratyvinės detalės. Geltonos, mėlynos ir žalios spalvos akcentai kontrastuoja su vivenda, Alfredo Orozco rankų darbo tekstile. Interjerą sušvelnina nestandartiniai baldai, suprojektuoti vietos meistrų, spalvingi kilimėliai ir gobelenai bei gausybė vazoninių augalų.
Siekdami perteikti paprastumą ir subtilumą, baldus gamino patyrę baldininkai iš Pueblo, Gvadalacharos ir Oachakos, kurie kartu su Tiago Solís Van Beureno sukurtais bambuko dirbiniais pabrėžia tekstūras ir suteikia aplinkai savitą vietos charakterį. Šiuos unikalius kūrinius, kurie parodo turtingą vietinių talentų meistriškumą ir kūrybiškumą, gali įsigyti ir viešbutyje apsistoję svečiai.
Ludwigas Godefroy yra architektas iš Meksikos, gimęs Prancūzijoje. Jo architektūrinis dėmesys krypsta pirmyn ir atgal tarp dviejų šalių – tos, kurioje jis gimė, ir tos, kurioje dirba ir gyvena. Visgi, Meksika buvo pagrindinis autoriaus įkvėpimo šaltinis, atsispindintis ir darbuose, – švelnus ir labai artimas ryšys su šia šalimi. 2011 metais buvo įkurta ir studija „Ludwig Godefroy Architecture“.
L. Godefroy studijavo architektūrą Paryžiuje ir savo karjerą pradėjo tokiose garsiose studijose kaip „Leeser Architecture“ Niujorke, „Enric Miralles / Benedetta Tagliabue“ Barselonoje, „OMA / Rem Koolhaas“ Roterdame ir „Tatiana Bilbao“ Meksikoje.
L. Godefroy mėgsta žodį „harmonija“. Jo nuomone, kiekvienas turi savo subjektyvų požiūrį į architektūrą, tačiau harmonijos palaikymas yra nepaprasta dalykų sankirta ir netikėtumo šaltinis. Kiekvienas autoriaus projektas yra unikalus, pagrįstas pastato jautrumu, smalsumu, emocijomis ir istorija.
Indijoje, Bangalore, vietos architektų studija „Multitude of Sins“ (MOS) sukūrė eklektišką restorano interjerą beveik tik su regeneruotomis medžiagomis, tarp jų – išmestų dviračių skambučiais ir kasečių dėžutėmis. Studija siekė sukurti interjerą su minimaliu anglies dvideginio CO2 pėdsaku.
Architektų studijos „Multitude of Sins“ įkūrėja Smita Thomas žiniasklaidai teigė, kad „tvarumas yra sunki tema, ir tai rodo, kad ji turi būti sprendžiama kūrybiškai. Pasauliui reikia šiek tiek daugiau kvailysčių!“
Vieno žmogaus šiukšlės yra lobis kitam žmogui.
Bangaloras yra pietinėje Indijoje – tai Karnatakos valstijos sostinė, turinti 4,93 mln. gyventojų, trečiasis pagal dydį šalies miestas. Tai didelis mašinų gamybos centras, čia išvystyta maisto, tekstilės pramonė, amatai, yra universitetas ir kosminių tyrimų centras.
Bangaloro bendruomenės kultūros centras „Creative Circus“ (liet. Kūrybos aikštė) 2019 metais pradėtas kurti kaip eksperimentas sename sandėlyje pramoninėje
Yeshwanthpura vietovėje šiaurės vakarinėje Bangaloro dalyje. Anksčiau pastatas naudotas kaip plieno gamykla, darbininkų būstas ir plytelių sandėlis, dabar jis paverstas vadinamąja miesto gyvenimo laboratorija (angl. Urban Living Lab). Jame yra bendruomenės meno erdvė, restoranas, muziejus, sodas su erdve kultūrai, meno galerija, menininkų dirbtuvės ir kita. Bendruomenė čia organizuoja renginius, kultūrinius pasirodymus, seminarus ir bendrą darbą.
Visas kultūros centras įrengtas regeneruotomis medžiagomis. Beveik kiekviename kampelyje galite pamatyti įrodymų, kaip kūrybiškumas gali įlieti gyvybės dalykams, pasmerktiems sąvartynui. Vienas pagrindinių dekoravimo elementų – įspūdingas milžiniškas pilkas metalinis jūrų arkliukas, pakabintas ant lubų. Jis pagamintas iš išmestų kintamosios srovės kanalų, motociklo duslintuvo ir kitų metalo laužo atlietų. Tai krūva atsitiktinių, atrodytų, nenaudingų dalykų, surinktų į nuostabų meno kūrinį.
Studijos „Multitude of Sins“ architektų teigimu, interjero koliažas sukurtas iš tarpusavyje stilistiškai nesuderintų objektų.
Lankytojai įeina į restoraną per drąsaus stiliaus raudonas duris, papuoštas senų nereikalingų dviračių skambučiais ir garsinio signalo rageliais. Iki šių durų veda metalinė arka, kurios detalės pagamintos iš metalo laužo, nudažyto mėlynai.
Arkos apšviečiamos alternatyviais sietynais, padarytais iš išardytų dviračių grandinių, kabančių nuo lubų, ir senų transporto priemonių priekinių žibintų.
Kavinės viduje įrengta dviejų lygių kavinės lankytojų zona. Pirmojo aukšto erdvėje keturviečiai staliukai, viršutinėje galerijoje – dviviečiai staliukai ir sėdimos vietos.
Stalų, krėslų, sofų ir kėdžių stilius įvairus ir įspūdingas – tai įvairiausių įrenginių rinkinys. Kiekvieno interjero elemento –nuo individualaus apšvietimo ir grindų dangos iki baldų ir meno instaliacijų –kūrimas priklausė nuo gautų nereikalingų daiktų ir medžiagų.
Išsaugoti nereikalingi daiktai panaudoti gaminant įvairių formų ir konstrukcijų stalus ir sofas bei įvairių stilių spalvingus kavos staliukus, kurie dekoruoti kompaktiniais diskais ir senų viryklių rankenėlėmis. Kitos interjero detalės sukurtos iš senų vonios ventiliatorių ir aliejaus statinių, perpjautų per pusę.
Virtuvės serviravimo liuką įrėmina spalvinga pasenusių kasečių dėžučių kolekcija, o sienų apdailai panaudota viskas, ką galima rasti tiek senuose namuose, tiek atliekų sąvartyne – nuo senų praustuvių, radijo aparatų ir baldų fasadų iki baldų ir mikrobangų krosnelių durelių bei telefonų aparatų korpusų bei ventiliacinių grotelių.
Kavinės grindys sukurtos kaip dėlionės stiliaus mozaika, panaudojant nebereikalingus keramikos parduotuvių ekspozicijų plytelių pavyzdžius ir įvairių rūšių dangos atraižas.
Kaip sakė architektė S. Thomas, „Multitude of Sins“ projektą „Circus Canteen“ paskatino noras sukurti kultūros centro kavinės interjerą su minimaliu anglies dvideginio CO2 pėdsaku, atsiliepiant į augantį daugelio dizainerių susirūpinimą dėl švaistymo dizaino srityje.
„Multitude of Sins“ (MOS) yra moderni kūrybinė studija, orientuota į kūrybinį stilistinį dizainą ir vizualinį tikslą įrengiant gyvenamąsias, komercinės ir viešosios paskirties erdves. Studijos MOS įkūrėja Smita Thomas kuria interjerą modernizuojamiems individualiems namams, vasarnamių atnaujinimo, dizaino studijų, barų, meno instaliacijų, taip pat gaminių dizainą. MOS stilius individualizuotas ir ryškus.
„Turime nenumaldomą kūrybinės laisvės potraukį, smalsumą, norą tyrinėti ir drąsos derinti tai, kas atrodo nesuderinama. Mūsų požiūris nepaiso tendencijos laikytis nuoseklaus projektų stiliaus, mes vertiname kiekvieną projektą kaip galimybę bendrauti su nauja asmenybe, išbandyti naują medžiagą, naują paletę arba bendradarbiauti su nauju ekspertu. Šis jausmas yra studijos gyvybinė jėga“, – sako S. Thomas, kuri mėgsta neįprastas ir nesusijusias temas – vintažą, burleską, distopiją, fantastiką.
Pasak jos, architektui būtina bendradarbiauti su klientu, kad galėtų perprasti projekto niuansus, suprasti, kam kuriama, kokiame kontekste idėja bus įgyvendinta ir kokie namų gyventojų pomėgiai, kad erdvė atspindėtų šeimininkų gyvenimo būdą ir stilių, nesvarbu, ar tai tradicinė, šiuolaikiška, ar įnoringa idėja.
Atlanto vandenyno pakrantės miestelyje Matozinjose netoli Porto gimęs ir iki šiol ten gyvenantis architektas visada labai rūpinasi projekto integravimu į aplinką ir jautriai vertina tiek architektūrines, tiek vietos tradicijas. Pritzkerio architektūros premijos laureatas vadinamas ankstyvųjų modernistų įpėdiniu. Svarbiausias jo architektūros bruožas – formos ir funkcijos aiškumas.
Prieš šešis dešimtmečius A. Siza pradėjo savo karjerą kurdamas Portugalijos kraštovaizdyje į vandenyną atgręžtus pajūrio būstus ir baseinus, lyg iškaltus pakrantės uolų atodangose. Jo darbai apima projektus nuo baseinų iki bankų, biurų, restoranų ir meno galerijų, nuo asmeninių rezidencijų iki prabangių apartamentų dangoraižių.
A. Siza teigia, kad architektai nieko neišranda, o transformuoja reaguodami į iškilusias problemas.
„Kiekvienas dizainas yra rūpestingas bandymas užfiksuoti konkretų trumpalaikio vaizdo momentą su visais jo niuansais. Tai, kiek ši laikina kokybė yra užfiksuota, atsispindi dizaine: kuo jis tikslesnis, tuo labiau pažeidžiamas.“
Alvaro Joaquimas de Melo Siza Vieira (1933) –portugalų architektas ir architektūros pedagogas, tarptautiniu mastu žinomas kaip Alvaro Siza. Vaikystėje Alvaro mėgo piešti ir norėjo tapti skulptoriumi. Bet jo tėvas Júlio Siza Vieira, inžinierius, nesutiko, kad sūnus studijuotų skulptūrą, nes manė, kad tai būtų pernelyg bohemiškas gyvenimas. Dėdė ir 12 šeimos narių palaikė Alvaro norą, jie paskatino jį rinktis architektūros studijas, o jo meilė skulptūrai vėliau išryškėjo pastatuose.
Būsimasis architektas 1955 metais baigė architektūros studijas tuometėje Porto universiteto dailės mokykloje – dabartiniame Porto universiteto Architektūros fakultete, arba FAUP (Faculdade de Arquitectura da Universidade do Porto).
Ten jis sutiko ir savo žmoną, tuo metu – jaunutę septyniolikmetę, būsimą portugalų menininkę Marią Antónią Sizą (1940–1973), su kuria susilaukė dukters ir sūnaus. Bet sutuoktinė mirė labai anksti, su tėvu liko du mažamečiai vaikai. Pagerbdamas jos atminimą, šiemet, 2022 metų balandį, A. Siza padovanojo Lisabonos „Calouste Gulbenkian“ muziejui dalį jos kūrinių – paveikslų, graviūrų, piešinių, siuvinėjimo darbų, dabar muziejuje surengta menininkės darbų paroda „Po 50 metų“.
Pirmąjį savo didelį projektą – keturi namai Matozinjose – A. Siza užbaigė dar studijuodamas architektūrą ir, pasak kritikų, tai buvo visame pasaulyje žinomų architektūros stilių kulminacija. Nors projektas sulaukė daug kritikos, baigęs studijas A. Siza įkūrė savo privačią praktiką Porte. Nuo 1955 iki 1958 metų jis dirbo kartu su garsiu portugalų architektu, Porto universiteto Architektūros fakulteto profesoriumi Fernando Tavora.
A. Sizai būdingas dėmesys erdvei ir formoms. Kurdamas Porto biurų pastatą, jis atsisakė sulieti naują pastatą su jo aplinka, ją imituojant, nes vietovė buvo per daug svarbi – istorinis miesto centras.
Netrukus A. Siza pradėjo dėstyti architektūros studentams ir šio darbo neatsisakė daugybę metų. Nuo 1966 metų A. Siza dirbo FAUP lektoriumi, nuo 1976 metų paskirtas profesoriumi. Jis kaip kviestinis profesorius dėstė Harvardo, Pensilvanijos, Bogotos, Lozanos bei kitose aukštosiose mokyklose. Jį kvietė skaityti paskaitas daugelyje universitetų ir konferencijų visame pasaulyje nuo JAV, Kolumbijos ir Argentinos iki Ispanijos, Anglijos, Norvegijos ir Šveicarijos. Jo architektūra visame pasaulyje kelia didelį jaunosios kartos susidomėjimą.
2003 metais, sulaukęs 70-ies, A. Siza pasitraukė iš aktyvaus pedagoginio darbo, bet ir šiandien, eidamas 90-uosius, neatsisako architektūros.
„Mes peržengėme etapą, kai tikėta, kad stiliaus vienybė yra universalus architektūros problemų sprendimas. Pripažinus, kad natūrali miesto prigimtis yra kompleksinė, transformacijos judesiai įgauna labai skirtingas formas.“
Vienas iš pirmųjų A. Sizos darbų, sulaukusių visuomenės dėmesio, buvo viešasis baseinų kompleksas „Piscinas de Marés“, kurį 1966 metais jis sukūrė Lesa da Palmeiros žvejų miestelyje ir vasaros kurorte. Konstrukciją sudaro du natūralūs baseinai – vienas skirtas vaikams, kitas – suaugusiesiems, taip pat pastatas su persirengimo kambariais ir kavine. Statinys suprojektuotas ant uolos atodangos, lygiagrečiai su vandenynu ir įrėmintas kraštovaizdžio. Baseinai pripildyti jūros vandens ir atriboti nuo paplūdimio, iš jų atsiveria vaizdas į jūrą.
Po dešimtmečio, 1977 metais, Evoros mieste A. Siza ėmėsi didelio pigių būstų projekto. Miesto valdžia pavedė architektui suprojektuoti 1 200 pigių butų: vieno ir dviejų aukštų kuklūs namai su kiemeliais. Tai buvo vienas iš kelių pigaus būsto projektų, kuriuos šis architektas įgyvendino su nacionaline būsto asociacija SAAL.
Prabėgus šešiems karjeros dešimtmečiams pusė A. Sizos darbų yra gimtojoje Portugalijoje, ypač daug jų Porte, tarp jų – „Boa Nova“ arbatos namai, FAUP Architektūros fakulteto ir „Serralves“ šiuolaikinio meno muziejaus pastatai. Jo pastatų sąrašas viršija 50 ir jų galima rasti Ispanijoje, Nyderlanduose, Belgijoje, Pietų Korėjoje, JAV ir daugelyje kitų šalių nuo Amerikos iki Azijos.
2014 metų liepą A. Siza paskelbė apie savo sprendimą padovanoti didelę savo architektūros archyvo dalį Kanados architektūros centrui (CCA) Monrealyje, kad jo medžiaga „būtų prieinama kartu su kitų šiuolaikinių architektų darbais“. Kai kurių projektų archyvus jis paliks Lisabonos Gulbenkiano fondui ir Porto miesto „Serralves“ fondo Šiuolaikinio meno muziejui Portugalijoje.
1988 metų rugpjūtį vieną iš centrinių istorinių Lisabonos rajonų Chiadą sunaikino didžiulis gaisras, kilęs universalinėje parduotuvėje ir išplitęs į kitas parduotuves. Netrukus jau liepsnojo 16 kitų pastatų ir stichija plėtėsi.
Po gaisro A. Siza buvo pakviestas atkurti Chiadą. Daugiau nei dešimtmetį architektas vadovavo šiam dideliam miesto atstatymo projektui. Jo parengtame projekte buvo naujai interpretuotas pombaline stilius – XVIII amžiaus portugalų architektūros stilius, matomas aplinkiniuose rajonuose, su jam būdingomis formomis, akmens blokų konstrukcijomis, spalvų parinkimu ir medžiagų apdorojimu.
Gaisro nuniokoto Chiado atkūrimas buvo sutelktas į viešosios erdvės kokybės sampratą, atspindinčią gyvenimo kokybę. Chiadas atsigavo ir tapo viena geidžiamiausių Portugalijos nekilnojamojo turto rinkų dėl didžiulių restauravimo pastangų.
1992 metais A. Siza buvo apdovanotas Pritzkerio prizu už indėlį į architektūrą. Kaip apibūdino tarptautinė žiuri, A. Sizos kūrybai įtakos turėjo modernizmo architektūra. Kaip ir ankstyvųjų modernistų, jo kuriamos formos, suformuotos šviesos pasižymi apgaulingu paprastumu: jos yra sąžiningos, neišgalvotos.
Jo kūrybai būdinga formos ir funkcijos vienovė, skulptūriškos formos, šviesūs, dažniausiai balti, fasadai. Pasitelkęs architektūrines formas jis išsprendžia dizaino problemas: toje vietoje, kurioje reikia pavėsio, virš jos sukuriama pakibusi plokštuma, kur reikia vaizdo, padaromas langas. A. Sizos pastatuose laiptai, rampos ir sienos atrodo iš anksto ir paprastai numatytos, tačiau atidžiau išnagrinėjus iš išvaizdos natūralūs kūriniai slepia subtilų meistriškumą, ir, kaip sako pats A. Siza, „išsprendžia problemą“.
A.Siza savo indėliu, t. y. poetine modernia architektūra, stengiasi išsaugoti nykstantį architektūros žanrą. Modernistų idėjas praplečianti, estetiškai jautri jo architektūra demonstruoja pagarbą gimtosios Portugalijos tradicijoms, istoriškai naudotoms medžiagoms ir formoms, pagarbą kontekstui, nesvarbu, ar tai vienas senas namas, ar visas Chiado kvartalas Lisabonoje, ar uolėta vandenyno pakrantė, kaip plaukimo klube Porte, ir galiausiai – pagarbą šiandienai. Pasak kritikų, jo nepaprasti pastatai laužo monotoniją. A. Sizos kūryba nesaistoma specifinio stiliaus, paklūstanti normoms, bet kiekvienas naujas projektas atneša naujovių.
Architektas A. Siza per ilgą savo kūrybos karjerą taip pat apdovanotas Portugalijos Nacionaline architektūros premija, Karališkojo Britanijos architektų instituto aukso medaliu, taip pat Prancūzijos, Ispanijos, Brazilijos, JAV institucijų ir valstybiniais apdovanojimais. Jam skirti aukščiausi gimtosios Portugalijos valstybiniai apdovanojimai.
A. Sizai suteiktas daugybės pasaulio universitetų garbės daktaro vardas – nuo Valensijos, Palermo ir Neapolio iki Bukarešto ir Limos universitetų. Jis yra Amerikos ir Europos mokslų ir menų akademijų narys.
2022 metais A. Siza užbaigė savo pirmąjį pastatą Niujorke. Kaip pats sako, paliko savo žymę Manhatano panoramoje. Pradėjęs šį projektą būdamas 86 metų, architektas sakė jau nesitikėjęs statyti Manhatane, nors nuo savo architektūros karjeros pradžios 1954 metais projektavo pastatus Europos, Pietų Amerikos šalyse, taip pat Korėjoje ir Kinijoje, jis pastatė pirmąjį savo projektą JAV.
Pastatas, vadinamas „611 West 56th Street“, iškilo tokiame siaurame sklype, kad portugalų architektas suprojektavo 137 metrų aukščio daugiabutį, o tai, jo teigimu, yra gana mažai, palyginti su kitais Niujorke aukštaisiais pastatais. Prabangus daugiabučių komplekso dangoraižis yra 37 aukštų, jį sudaro du tūriai, kurių pagrindas yra didelis blokas, o aukštyn kyla toks siauras tūris, kad pats A. Siza šios viršutinės struktūros dalį palygina su ilgu žirafos kaklu. Namo išorė padengta blyškiomis kalkakmenio plokštėmis, o per didelius langus prabangaus pastato fasade atsiveria Hadsono upės vaizdai.
Šiemet A. Siza bendradarbiavo su Šveicarijos prekės ženklu „Cauny“ ir paliko dar vieną žymę dizaine: jis sukūrė laikrodžių kolekciją „Cauny X Siza“. Projekto komanda džiaugėsi galimybe dirbti su vienu didžiausių mūsų laikų architektu, matyti jo didžiulį kūrybinį gyvybingumą, mąstymo greitį ir „džiaugsmą piešti“.
„Buvo svarbu nepamiršti milijonų naujų modelių ir nuolatinių pokyčių. Siekiau, kad ši transformacija nebūtų nepastebima, taip pat, kad šis laikrodis atrodytų kaip laikrodis, lygiai taip pat, kad, mano nuomone, kėdė turėtų atrodyti kaip kėdė, o automobilis – kaip automobilis. Nes tai, kas nauja, nebūtinai turi būti agresija, – ir taip būna ne visada.“
Lapkričio 10-ąją STRUCTUM atšventė savo jubiliejinį gimtadienį ir paminėjo sėkmingai jau visą dešimtmetį vystomus projektus architektūros, urbanistikos, interjero ir statybų sektoriuose.
STRUCTUM pradžia siekia 2012 metus, kai buvo išleistas pirmasis žurnalo numeris. Per lyg akimirksniu prabėgusį dešimtmetį buvo atspausdintas vienas milijonas žurnalų. Per šį laiko tarpą leidinys išaugo į projektų kokybe, jų apimtimi ir kiekiu išsiskiriančią žiniasklaidos platformą, puikiai atpažįstamą visoje Lietuvoje.
Autorius: Agnė Tamašauskaitė Nuotr.: Justė SaulytėApibrėžti interjero ribas ir galimybes, sutalpinti viską į rėmus ar nustatyti privalomus interjero standartus neįmanoma. Ateitis virsta praeitimi ir visi, atrodo, neįsivaizduojami dalykai tampa ranka pasiekiami. Apie naujai atsirandančias galimybes ir ateinančių metų interjero tendencijas metinėje STRUCTUM konferencijoje Vilniuje kalbėjo sektoriaus profesionalai iš Lietuvos ir užsienio šalių.
Kol pripratome prie žodžio „išmanus“, nepastebėjome, kad namuose jau sėdime ant „išmaniosios sofos“. Kol pratinome akis prie ryškių atspalvių, nepajutome, kai žemės, šviesios ir šiltos pastelinės spalvos tapo jaukumo ir praktiškumo simboliu.
Svarbu, kad interjeras atspindėtų ne tik žmogaus charakterį, bet ir jo poreikius. Optimalūs sprendimai būtini kasdien tam, kad leistų sukurti šiuolaikinį, tendencijas atitinkantį interjerą ir kartu nesenstantį dizainą, kuriame ne tik būtų malonu gyventi, bet ir išliktų būsto vertė.
Konferenciją pradėjo „JUNG Vilnius“ vadovas Raimundas Skurdenis. Jis kalbėjo apie vienus svarbiausių sėkmingo interjero aspektų – estetiką ir funkcionalumą ir kaip tai sujungti šiuolaikiniame interjere. Pranešėjas teigė, kad net ir patį gražiausią interjerą galima sugadinti blogai parinkus valdymo elementus, tokius kaip, pavyzdžiui, šviesos jungikliai, o sėkmingas interjeras yra toks, kuriame randamas balansas tarp patogumo ir funkcionalumo, estetikos ir, svarbiausia, kuris tarnauja žmogui.
R. Skurdenis pabrėžė, kad išmanus interjeras tikrai neturi būti sudėtingas, ir pristatė JUNG HOME sistemą, kuri gali būti greitai įdiegiama paprasto elektriko, o jos programavimą gali atlikti net pats klientas. Svarbiausia, ši sistema puikiai pritaikoma ne tik naujuose namuose, bet ir panorus atsinaujinti jau turimus.
STRUCTUM organizuotoje metinėje interjero konferencijoje „Interjeras ir žmogus“ pranešimus skaitė vieni iš veržliausių šios srities profesionalų iš Lietuvos, Olandijos ir Italijos. Pasisemti idėjų ir įkvėpimo sausakimšoje salėje susibūrė šalies interjero dizaineriai, architektai ir dizaino inovacijų entuziastai.
Bendrovės „Akzo Nobel Baltics“ generalinis direktorius Ramūnas Urbonas visus įtraukusiame pranešime papasakojo apie gamtos spalvas interjere, spalvų poveikį ir įtaką žmonėms, supažindino konferencijos dalyvius su spalvų strategijomis skirtingo pobūdžio pastatuose ir pristatė „Sadolin“ 2023 metų spalvą – „Wild WonderTM“.
„Po ilgų diskusijų vis tiek paaiškėjo, kad tas posūkis į gamtą, kuris įvyko prieš keletą metų, išlieka labai aktualus ir 2023 metų spalva yra dedikuota gamtai. Tai – atspalvis, kuris įneša pozityvų, ryškų jausmą ir tą magišką pojūtį namuose“, – kalbėjo R. Urbonas ir pabrėžė: „Gamta ne veltui yra geriausias inžinierius, per milijonus metų ištobulinęs savo kūrinius.“
Konferenciją tęsė „Geberit A/S“ Šiaurės šalių regiono rinkodaros direktorius Karolis Bacevičius, kuris pristatė pranešimą tema „Vonios kambarys 2023: žmogus, technologijos ir esminės funkcijos“. Jame specialistas pateikė pavyzdžių, kaip skirtingai žmonės suvokia estetinį dizainą ir kokių klaidų pasitaiko, kai vonios kambariai įrengiami neapgalvotai.
„Projektuojant vonios kambario dizainą svarbiausia atsižvelgti į žmogaus poreikius, tokius kaip higiena, komfortas, patogumas naudoti, į esmines funkcijas, tokias kaip vandens tiekimas, nuleidimas, daiktų laikymas, apšvietimas ir ilgaamžiškumas, na, ir, be abejo, į technologijas, kurios padeda tas funkcijas įgyvendinti“, – teigė K. Bacevičius.
Nerijus Bakšys, „Laufen Baltics“ pardavimo direktorius Baltijos šalims, pratęsė vonios kambario dizaino temą pristatydamas ILBAGNOALESSI vonios kambarį, kuris, pasak pranešėjo, yra vieta, kur žmogus labiausiai jaučiasi žmogumi. Pranešėjas dalijosi „Laufen“ dizainerių požiūriu apie tai, koks turi būti geras vonios kambarys.
Jis citavo olandų dizainerį, meno vadovą Marcelį Wandersą: „Nuo vonios įrangos kolekcijos dizaino priklauso, ar užsimegs ryšys tarp žmogaus sielos ir šios intymios erdvės. Tikiu, kad tobulam vonios kambario dizainui būdinga ne tik visų elementų tarpusavio dermė, bet ir sąsaja su pačiu žmogumi.“ ILBAGNOALESSI dizainas, pasak N. Bakščio, ir siekia suteikti vonios kambariui bei jame esančiam žmogui daugiau fantazijos, nuotaikos, emocijos ir poezijos.
Susirinkusieji turėjo galimybę sužinoti ne tik apie interjero tendencijas, bet ir tai, ką reiškia dirbti vadovaujantis jomis, taip pat kiek ir kaip jos daro įtaką projektui. Apie tai kalbėjo Architektūros ir interjero dizaino studijos TOOTA vadovė Justė Žibūdienė.
„Tendencijos yra mūsų galvoje ir jos neišvengiamos. Jos leidžia jausti tą vibraciją ore, žinai, kas buvo vakar, kas yra šiandien ir gali nujausti, kas bus rytoj. Gyventi tame virpėjime labai smagu ir labai naudinga, ir tai yra mūsų variklis. Bet ar visada tai labai gerai paveikia projektą? Nemanau“, – teigė J. Žibūdienė.
„Turiu nuogąstavimą, kad didysis lėkimas pagal tendencijas, ypač turint omenyje tai, kad gyvename laiku, kai viskas vyksta labai greitai, sukuria galimybes projektui pralėkti paviršiumi. Nebeini gilyn, nes taip yra greičiau, ir dažnai, kaip greitasis maistas ar greitoji mada, toks projektas turi mažesnę išliekamąją vertę tvarumo prasme“, – kalbėjo studijos TOOTA vadovė. Savo pranešime J. Žibūdienė taip pat detaliau pristatė „Ogilvy Vilnius“ interjero projektą. „Tai projektas, kuriame tendencijų nėra“, – teigė architektė. Jos pranešimo metu buvo atskleistos projekto kūrimo subtilybės nuo idėjos iki galutinio rezultato.
Kokybiškam ir maloniam interjerui ypač svarbu efektyvus ir patikimas patalpų šildymas. Inovatyvius „Arbonia“ radiatorių, konvektorių, lubinio šildymo ir vėsinimo įrenginius pristatė IDEATHERM direktorius Aurimas Jančaitis. Jis konferencijos dalyviams detaliau papasakojo apie modernius šildymo sistemų sprendimus, tarp kurių ir šildymo sistemas slepianti HZ grindjuosčių sistema. Šis pažangus montavimo būdas, pasak A. Jančaičio, yra techniškai ir ekonomiškai geriausias sprendimas. Įrengus HZ grindjuostes šildymo vamzdynai tampa vizualiai patrauklūs, priderintais kampais, perėjimais ir dangteliais sukuriamas vientisas vaizdas, todėl per porą dienų interjeras tampa modernus ir šiuolaikiškas.
Į
šių
metų STRUCTUM konferenciją atvyko ir žymioji italų dizainerė, „OTTO Studio“ įkūrėja Paola Navone. Apie 50 metų kurianti dizainerė yra laimėjusi daugybę tarptautinių apdovanojimų, kuria žymiausiems prekių ženklams, kuruoja garsiausias dizaino parodas pasaulyje, skaito pranešimus ir dirba su daugybe projektų. Pirmą kartą Lietuvoje viešinti dizainerė konferencijos dalyviams pristatė išskirtinius savo kurtus projektus, detaliau supažindavo su savo kūrybiniu procesu ir „25hours“ viešbučio projektu, esančiu „Piazza San Paolino“, Florencijoje.
„Man nepatinka kartoti to, kas jau padaryta, todėl kiekvienas mano kuriamas projektas yra visiškai kitoks nei prieš tai buvę. Tačiau dažnai mėgstu pasirinkti naudotus ar antikvarinius baldus, kurie iškart sukuria išskirtinę dvasią“, –pasakojo P. Navone.
Eklektišką „25hours“ viešbučio projektą dizainerė sukūrė remdamasi Dante „Dieviškąja komedija“, kur žaismingai kaitaliojasi scenos iš dangaus ir pragaro. Dorybės ir ydos, dangus ir pragaras – ryškiai nuspalvinti kambariai, kurie traukia akį dekoro akcentų gausa.
„Nuo pragaro iki rojaus koncepcija veda jus per istoriją, kiekviena erdvė pasakoja savitą knygos dalį, – kalbėjo P. Navone. – Anksčiau mes Italijoje viešbučius matėme kaip vietas, kuriose praleidi naktį, tačiau puodeliui kavos ar pietums žmonės nepasilikdavo, išeidavo ieškoti jaukių vietų mieste. Šis projektas skirtas ne tik paskatinti pasilikti viešbučio svečius, bet ir pritraukti žmones iš miesto. Galiu pasakyti, kad mums sėkmingai pavyko tai įgyvendinti, čia pilna žmonių visomis savaitės dienomis.“
Paklausta, kur semiasi įkvėpimo savo kūrybai, P. Navone atsakė, kad iš nuolat kaupiamų žinių, aplinkos, kelionių. „Tačiau kelionė nebūtinai turi būti į Tokiją, ji gali būti net ir į prekybos centrą ar biblioteką! – teigė garsi dizainerė.
Konferenciją užbaigė iš Olandijos atvykusių architektų studijos „Beyond Space“ partnerių pranešimo tema „Transformuojanti erdvė“. Architektai Remi Versteegas ir Esther Bentvelsen apžvelgė interjero ir architektūros ribas, pristatė savo įgyvendintus projektus ir pasidalijo mintimis apie erdves, būtinas norint patenkinti mūsų norus ir reikalavimus ir suteikiančias vietos netikėtiems posūkiams. „Mes galime transformuoti erdves, kad jos atitiktų žmonių veiklas, bet ar neturėtų žmonių veikla būti tai, kas transformuoja erdves?“ – klausė R. Versteegas. Olandai architektai kvietė nebijoti nuobodumo, nes tai būtina kokybiško dizaino dalis. Jie pristatė biuro projektą, kuriuo siekia pabrėžti, kad erdvės detalės turi būti gana nuobodžios,
jog leistų suspindėti išties svarbiems dalykams: gamtos elementams, įmonės vertybėms ir, žinoma, žmonėms. Projekte pasirinkti išskirtinio dizaino neutralios spalvos baldai, kurie neatkreipia į save dėmesio ir žavi moderniu minimalizmu.
„Kaskart kurdami biurų projektą sukuriame gražų dizainą ir tada turime pastatyti baldus. Ir galų gale, kalbant nuoširdžiai, jie tiesiog sugadina projektą. Taigi pagalvojome, ar galime rasti tam sprendimą? Kaip mes apskritai priėjome iki tokio požiūrio, kad yra tik vieno tipo juodos biuro kėdės? Visi standartiniai biuro baldai, net patys brangiausi, yra baisūs. Jie nori būti matomi, nori būti ypatingi, bet nėra. Tai tik funkciniai elementai, kuriuos naudojame darbui“, – pasakojo „Beyond Space“ partneriai.
Po sunkaus pandeminio laikotarpio kelionių išsiilgę žmonės pasiryžę atsiimti prarastą laiką su kaupu. Kelionės tapo viena aktualiausių temų šiuolaikinio žmogaus kasdienybėje. Ne paslaptis, kad keliaujantys arba atitolti nuo kasdienybės norintys žmonės viešbučio kambarį traktuoja ne tik kaip vietą nakvynei, tačiau ir kaip ramybės bei komforto oazę. Tai gyvenamoji ir kartu atsipalaiduoti leidžianti erdvė, kurioje laikinas gyventojas nori pasijusti kaip namuose arba, atvirkščiai – sužadinti naujus pojūčius ir emocijas. Viešbučio erdvės turi sujungti estetiką, inovatyvumą, patogumą bei kokybiškai praleistą atokvėpiui arba darbui skirtą laiką.
VIZIJA
Viešbutis „Lietuviškos Pasakos“ skirtas žmonėms, norintiems pasakiškai pailsėti, supažindinti užsieniečius su lietuviškomis pasakomis, sužadinti naujus pojūčius ir emocijas, ieškantiems išskirtinio interjero sprendimų.
Siekiant kurti unikalų šalies veidą, kiekviena viešbučio patalpa atspindi lietuvišką pasaką, pavyzdžiui, viešosios erdvės – pasaką „Grybų karas“, tarytum grybai pradėjo karą dėl lietuviškų pasakų, kuri yra gražiausia. Viešbučio kambarys „Jūratė ir Kastytis‘‘ sukurtas gelsvų ir melsvų spalvų kolorite, gelsvos
spalvos pagalvėlės simbolizuoja gintarėlius, o pakabinamos kėdės – Kastyčio tinklus. „12 brolių, juodvarniais lakstančių“ kambarys – žalių, rudų ir pilkų spalvų kolorite, sienos, išpaišytos eglės šakomis, perteikia pasakos momentą, kai jauniausia sesuo, sėdėdama ant eglės šakų, sutiko karalaitį. Taip pat viena iš sienų, išpaišyta akmenėliais, interpretuoja uolą, kurioje gyveno 12 brolių. „Eglė – žalčių karalienė“ vonios kambario viena iš stiklinių sienų puošta žalčiais, kita – pieno puta, o pati erdvė perteikia požeminį pasaulį, kur gyveno Eglė su Žilvinu.
Visas interjeras – tai nesibaigianti linija, kuri mus veda iš vienos patalpos į kitą. Iš recepcijos zonos užsukę už kampo patenkame į viešąją WC zoną. Lipdami į antrą aukštą, galime patekti į viešbučio numerius. Numerio interjero spalvos skiriasi nuo recepcijos zonos, atrodo, kad iš vienos pasakos pereiname į kitą. Pats interjeras ramus, pripildytas įdomių akcentų. Vienas iš įdomiausių šio viešbučio aksesuarų – tai stiklinės pertvaros ,,Eglė - žalčių karalienė" vonios kambaryje, kurioje svečias gali atsipalaiduoti ir pasijusti lyg būtų Eglės vietoje, kai ji sutiko Žilviną
GROHE. „Eglė – žalčių karalienė“ vonioje naudoti ALLURE BRILLIANT dizaino maišytuvai, nes būtent jie puikiai tinka perteikti požemių pasaulio vandens šaltinį. Maišytuvai pasirinkti „brushed hard graphite“ spalvos.
TORK. WC patalpose naudojami dailūs ir patogaus naudojimo „Elevation" dizaino linijos „Tork“ skystojo ir purškiamo muilo dozatoriai, „Tork Xpress® Multifold“ sulankstytų popierinių rankšluosčių dozatoriai ir „Tork“ 50 l šiukšliadėžės.
UAB BRASA. Kuo patogesniems spintų sprendimams naudojama „DressCode“ aliuminio profilio sistema. Spintos viršuje yra pantografas, baldas, skirtas aukštų drabužių pasikabinimui, su švelniu uždarymu. Taip pat panaudotas ištraukiamas spintų rėmas su metaline lentyna ir skersiniu batams susidėti. Lengvesniam durų stumdimui naudojamas profilis 001 ir įfrezuojamas LED juostos profilis drabužių apšvietimui.
TOP SPYNOS. Skirtingų patalpų interjerams naudojamos skirtingos durų rankenos Viešbučio „12 brolių, juodvarniais lakstančių“ kambario duryse, pro kurias patenkama į kambarį, panaudota „OLIVARI Lotus Q M241B“ juodos spalvos rankena. Vonios kambario stumdomų durų rankena pasirinkta JNF IN.00.172.16 (juodos spalvos). „Eglė –žalčių karalienė“ vonioje panaudota sidabrinė, klijuojama rankena, stiklo durims – JNF IN. 16.562 A. Registratūrai parinktas „mySafe 350 EL“ su elektronine spyna seifas (žalios spalvos).
UAB AUDIOTONAS. Lubinis garsiakalbis MC 6T yra su įmontuotu 100 V transformatoriumi. Itin plona garsiakalbių konstrukcija skirta mažam montavimo gyliui. Greitai montuojami spaustukai leidžia lengvai ir greitai pritvirtinti prie lubų. MC garsiakalbis turi galingą vidutinio dažnio garso atkūrimą ir aukštą garso slėgio lygį. Taip pat AMC C serijos reguliatoriai skirti foninės muzikos garso lygiui reguliuoti, be to, konstrukcija nesunkiai montuojama.
GAJA DECOR. Garsą absorbuojančios sienos iš stabilizuotų samanų puikiai tinka ne tik viešosioms erdvėms, kuriose labai svarbu sumažinti akustiką, bet tinka ir „Grybų karo“ pasakos perteikimui, todėl naudojamas sienai už registratūros dekoruoti, o laukiamajame žalioji siena jungiama su kurtais iš akrilinio akmens grybukais.
UAB JUNG VILNIUS. Patalpose naudojami estetiški LS 990 serijos jungikliai ir kištukiniai lizdai „Le Corbusier spalvų“, pavyzdžiui, „12 brolių, juodvarniais lakstančių“ naudojami 32040 VERT ANGLAIS 216 spalvos kištukiniai lizdai, jungiklis – 32013 GRIS CLAIR 31 205 spalvos, o „Jūratė ir Kastytis“ kambaryje – 32023 OUTREMER PALE 209 spalvos kištukiniai lizdai.
DUPONT. Didelių musmirių kepurėlės, iš kurių sklinda šviesa, sukurtos iš lengvos ir universalios „Tyvek“ medžiagos. „Corian®“ akrilinis akmuo leido sukurti daug individualių ir nepakartojamų sprendimų. Įėjus į viešbutį, pasitinka „Sorrel“ spalvos registratūra. Laukiamajame ant samaninės sienos sukurti grybukai iš „Hot“ ir „Cocoa Prima“ spalvų. „Jūratė ir Kastytis‘‘ kambario kavos staliukas perteikia jūros bangą, jis kurtas naudojant „Venaro White“ spalvą. „12 brolių, juodvarniais lakstančių“ kambaryje spintos fasado dekoras – stilizuotos plunksnos, sukurtos „Deep Espresso“ spalvos. „Eglė – žalčių karalienė“ vonios kambario sienų dekorai pagaminti iš Rosemary, Verdant, Laguna, Evening Prima, Canyon, Artista Dust, Seagrass ir Vanilla spalvų, atskleidžiančių žalčių ir pieno putos temą.
TARKETT. Viešojoje erdvėje panaudotos prabangios vinilo „iD Inspiration High Traffic 70 – Breccia GREY“ plytelės. „Jūratė ir Kastytis“ kambaryje naudojama „Eclipse Premium – Eclipse MD WARM BEIGE 0036“ homogeninė vinilinė grindų danga, primenanti pajūrio kranto smėlį. „12 brolių, juodvarniais lakstančių“ kambaryje panaudotas eglutės rašto „Segno – OAK OLD BROWN“ parketas, kuris puikiai dera su eglutės šakomis išpaišytomis sienomis.
ARSAN. Vonios patalpoje naudojamas latvių gamybos „PAA Organic“ praustuvas ir vonia. Išskirtinės formos, funkcionalumo ir ergonomikos derinio praustuvas ir vonia pasirinktos „graphite“ spalvos. Naudojamas „Hatria Fuzion“ prie sienos pastatomas unitazas.
AKMENSTATA. „Eglė – žalčių karalienė“ vonios sienų ir grindų dangai pasirinktos „Cosentino®“ gamintojo, „Dekton“ prekės ženklo plokštės. Šį produkto mišinį sudaro daugiau nei 20 natūralių mineralų. Jo gamyboje naudojama išskirtinė TSP technologija, galinti suskaidyti įvairių mineralų daleles ir jas sujungti. Per kelias valandas sukuriama tai, ką gamta sukūrė per tūkstančius metų. Plokštės yra didelio formato ir iš „Industrial“ kolekcijos, spalva „Orix“, kuri puikiai perteikia požeminį pasaulį: spalvų derinys varijuoja skirtingais pilkos, mėlynos ir žalios spalvos atspalviais.
aurelijaaurik94@gmail.com +370 674 00456
VIZIJA
Šiomis dienomis dažnas žmogus nuolat kur nors skuba, daug dirba ir neranda laiko atsipalaiduoti nuo kasdienio triukšmo bei rūpesčių. Suprojektavome viešbutį būtent taip, kad žmogus, atvykęs į jį, galėtų ne tik pabėgti nuo rutinos, bet ir pasisemti ramybės bei gerų emocijų. Mūsų viešbutis AURA yra kupinas ramumos ir jaukumo, viešbutyje galima rasti daug žalumos, kuri padeda užmiršti miesto dulkes. AURA – nematomas žmogaus švytėjimas. Žodis „aura“ kilęs iš graikų kalbos, reiškia „švytėjimą“, tai – energoinformacinis laukas, kuris supa žmogaus kūną. Ji yra ovalo formos, daugiau ar mažiau tolygiai supanti fizinį žmogaus kūną.
AKMENSTATA. Viešbučio svečių gyvenamųjų kambarių vonios sienų apdailai pasirinktas ispanų gamintojo „Cosentino“ prekės ženklo „Dekton“ presuotos akmens plokštės iš „Onrika“ kolekcijos, spalva „Morpheus“. Skirtingas šios medžiagos storis (4, 8, 12, 20 ir 30 mm) leidžia maksimaliai ir labai optimaliai pritaikyti medžiagą įvairioms aplikacijoms. Viešoms viešbučio erdvėms taip pat pasirinktos „Dekton“ prekės ženklo „Stonika xgloss“ kolekcijos dirbtinio akmens plokštės, spalva „Arga“. Šios medžiagos paviršius yra įkvėptas Tadžmahalo kvarcito. Lygus kreminis fonas su subtiliomis rudai aukso gyslomis sustiprina jo dramatišką struktūrą. Hiperrealistinė grafika su akinančiu blizgesiu suteikia šiai medžiagai gylio ir turtingumo.
UAB BRASA. Viešbutyje yra naudojama LED juosta 2013, kuri puikiai apšviečia viešbučio kambario erdvę.
GAJA DECOR. Siekiant užtikrinti kuo jaukesnį klientų poilsį, mums padėjo bonsai medeliai bei augalų dekoras. Naudojome natūralius augalus bei samanas tam, kad sukurtume unikalų bei įspūdingą patalpų dekoravimą, kurioje būtų malonu leisti laiką. Skirtingai nei kiti vazoniniai augalai, bonsai yra tikras meno kūrinys mylintiems gamtą ir grožį. Taip pat pagyvinti mūsų interjerą padėjo stabilizuoti medžiai. Savo natūraliu grožiu jie puikiai papuošė mūsų kuriamo viešbučio erdvę.
GROHE. Parinkome dušą, kuris leis po sunkios dienos tinkamai atsipalaiduoti. Naudojame „Rainshower SmartActive“ rankinį dušą su „Dripstop“ ir „SmartTip“ technologijomis bei 3 universaliomis dušo srovėmis. Dušas apsaugo nuo apsideginimo bei užtikrina saugumą bei komfortą. Lietaus srovė yra prabangiausia prausimosi po dušu patirtis, kurią sukuria tinkama dušo galvutė. Taip pat naudojome „Allure Brilliant Single-lever basin mixer 1/2 M-Size“ praustuvo maišytuvą, „Essence Twohole basin mixer L-Size“ kurį naudojome kaip vonios maišytuvą bei „Skate Cosmopolitan S Flush plate WC“ nuleidimo mygtuką.
DUPONT. Viešbučio erdvėje suteikti geresnį įspūdį panaudojome „Beech Nuwood“ grindų dangą, kuri išryškina erdvę ir suteikia geresnį vaizdą. Taip pat naudojome „Windswept Prima“ suteikti veišbučiui elegancijos.
TARKETT. Ramiam bei harmoningam interjerui pasirinkome naudoti „Segno“ kolekcijos „OAK LIME STONE 1 Strip“ eglutės rašto parketą. Šis parketas suteikia elegantiškos klasikos ir stipraus įspūdžio jausmą.
TORK. Naudojame ,,Tork'' įprastų tualetinio popieriaus ritinių dozatorius. Dozatoriuje telpa du įprasti tualetinio popieriaus ritiniai todėl puikiai tinka viežbučio erdvej, nes nereikia didelės priežiūros. Taip pat naudojome ,,Tork" skystojo ir purškiamo muilo dozatorius, kurie padės viešbučio lankytojams palaikyti tinkamą higieną.
UAB AUDIOTONAS. Viešbučio kambariuose montuojami „Arylic WBC 65“ aukštos klasės lubiniai garsiakalbiai, turintys vidinį stiprintuvą, belaidį grotuvą, galima prijungti „Bluetooth“ ir valdyti per „Wi-fi“.
UAB JUNG VILNIUS. Kištukiniai lizdai bei jungikliai yra naudojami kasdien kiekvieno žmogaus kasdienybėje. Viešbutyje pasirinkome naudoti puikius bei patogius juodos spalvos kištukinius lizdus „French/Belgian“ bei svirtinius „LS 1912“ serijos jungiklius, kurie yra lengvai naudojami ir leidžia atskirai junginėti du šviesos šaltinius tik su vienu jungikliu. Taip pat pasirinkome naudoti KNX sistemą, kuri suteikia viešbučiui patogumo, saugumo ir ekonomiškumo. Visas multimedijų funkcijas galima sujungti į vieną tinklą su protinga KNX pastato sistema ir valdyti centralizuotai.
ARSAN. Pasirinkta „Radaway“ dušo kabina. Gamintojo PAA laisvai pastatoma vonia. Prie pasirinkto dizaino puikiai tinka parinktas wc puodas „Hatria Fusion“ su lėtai nusileidžiančiu dangčiu ir tos pačios kolekcijos bidė. „Fusion“ bidė kolekcijos pasižymi šiuolaikiškomis formomis ir lengva priežiūra.
TOP SPYNOS. Tam, kad viešbutyje būtų patogus langų atidarymas, pasirinkome naudoti žalvarines rankenas, kurios yra apsaugootos papildomu metalo sluoksniu su antracito atspalviu. Taip pat, kad būtų užtikrintas klientų daiktų saugumas, pasirinkome „Technomax DMT/7“ seifą bei „METAL BUD Topaz Q“ juodos spalvos rankeną.
Šiandieniame gyvenime gausu streso, perpildytos darbų kasdienybės. Yra žmonių, kurie pamiršta pasirūpinti savimi, sustoti ir pasimėgauti dabartimi. Kauno mieste, „LAV“ viešbutyje, sukurtas subtilus, akį traukiantis interjeras, naudojamos natūralios apdailos medžiagos bei inovatoriškos technologijos, kurios atvykusiems svečiams leis pamiršti visus rūpesčius ir pabėgti nuo niūrios kasdienybės. Praleistas laikas čia suteiks ramybės ir pasitikėjimo savimi jausmą.
TARKETT. Viešbučio svečių miegamuosius kambarius puošia kiliminės plytelės „Circular Selection“, „Desert AirMaster – Desert AirMaster AA36 9940“. Įkvėpta gamtos, „Desert AirMaster“ pasižymi maišytu raštu, kuris grindims suteikia marmuro vaizdą. Ši spalva suteikia švelnios, raminančios bei stimuliuojančios aplinkos visumą.
TOP SPYNOS. Visas viešbučio duris puošia rankenos „APRILE Pyrola Q7S AT. APRILE“ –tai kokybiškas bei šiuolaikiškas, Europoje jau
gerai žinomas, durų rankenų prekės ženklas. APRILE dizaineriai akcentuoja grožio bei klasikos atgimimą, grįžimą prie harmoningų, estetiškų linijų, suderintų su šiuolaikiškomis tendencijomis bei ergonomiškomis formomis. Pasirinktas rankenos padengimas padengimas: žalvaris poliruotas (Auksas). APRILE prekės ženklas orientuotas į klientus, kurie vertina estetiką bei ilgaamžiškumą, teikia pirmenybę subtiliai, subalansuotai klasikai, o ne trumpalaikėms tendencijoms. Apartamentų spintose parinkti nedegūs seifai su elektronine spyna „Technomax DPE/5P“.
GROHE. Mūsų vonios kambariuose rasite GROHE maišytuvus: ATRIO TWO-HOLE BASIN MIXER JOYSTICK, Produkto numeris: 19918GL3, Spalva: „brushed cool sunrise“. Vonios maišytuvą: ATRIO, produkto numeris: 25044GL3, spalva: „brushed cool sunrise“. Taip pat pasirinkome nuleidimo mygtukus SKATE COSMOPOLITAN S. GROHE vandens valdymo įranga pasižymi technologine pažanga, kokybe, dizainu bei tvarumu. Pajausite geriausią vandens teikiamą džiaugsmo patirtį.
UAB BRASA. Ypatingas dėmesys daiktų sandėliavimui: viešbučio kambarių spintos bei jų sistemos „DressCode“ priedai padės ergonomiškai susidėti reikiamus drabužius. Taip pat pasirinktos auksinės, matinės rankenėlės: Z-676/192AU. Veidrodžiai su apšvietimu suteikia elegancijos ir inovatyvumo vonios zonose.
AUDIOTONAS. Viešbučio projektui pasirinkti „iSpeak 5R – 6W ABS“ plastikinio korpuso sieniniai garsiakalbiai su metalinėmis grotelėmis, kurie naudoti bendrose erdvėse, taip pat ir viešbučio kambariuose. Įmontuotas 100 V transformatorius ir potenciometras garso lygiui nustatyti. 5" (127 mm) garsiakalbis puikiai atkuria kalbos pranešimus ir foninę muziką. Paprastas montavimas ant horizontalių ir vertikalių paviršių.
GAJA DECOR. Dekoro visumai papildyti bendrose erdvėse ant stalų pasirinkome stabilizuotus augalus ir gėlės. Svarbiausias ir pagrindinis pliusas viešose bei didelėse patalpose – nereikia nuolatinės priežiūros. Baro ir valgomojo zonose erdves papildys kolekcijos SALAL, SAL0102 augalai. Bendras erdves mūsų interjere puoš stabilizuotos baltos rožės.
TORK. Atkreipiamas dėmesys į strerilumą. Dezinfekantų stovas, kuris padeda darbuotojams ir klientams laikytis rankų higienos, kai nėra galimybės nusiplauti rankų vandeniu. Tinka įvairioms patalpoms ir viešoms erdvėms, jį galima perkelti ten, kur labiausiai reikia pasirūpinti rankų higiena. Restorane naudojamos „Tork Linstyle®" baltos spalvos vakarienės servetėlės. Šios servetėlės vizualiai ir liečiant atrodo tarsi tekstilinės, jos gerokai minkštesnės ir storesnės nei įprastos popierinės servetėlės, itin gerai sugeria.
UAB JUNG VILNIUS. Pasirinkti jungtukai, aukso spalvos kištukiniai lizdai, LS serijos bei JUNG KNX sistema suteikia privalumų: patogumą, saugumą ir ekonomiškumą. Visas pastato ir daugybę multimedijų funkcijų galima sujungti į vieną tinklą su išmaniąja KNX pastato sistema ir patogiai valdyti. Su KNX technika galima lengvai įgyvendinti energijos vartotojų vizualizavimą ir duomenų apdorojimą –„Smart-Metering“. Konkrečių komponentų funkcijos priklauso nuo jų užprogramavimo, kurį bet kada galima keisti.
ARSAN. Pasirinkti produktai papuošti vonios kambarius: lieto akmens „Paa Bella“ laisvai pastatomomis voniomis, dušo durimis: „Radaway Furo Gold DWD“, „HATRIA HAPPY HOUR 07:00 440x440“ keraminis praustuvas, pakabinamas unitazas „Hatria FUSION PURE RIM RIMLESS 355x540“ su „SLIM plonu soft close“ dangčiu.
AKMENSTATA. Viešbučio pagrindinėse erdvėse sujungiantiems patalpų dekoro elementams pasirinkome italų gamintojo FLORIM įspūdingus porceliano keramikos lakštus „Marble Breach“, interpretuojančius marmuro gyslas, kurias itin sunku rasti gamtoje, ypač tokio didelio formato. Šios plokštės itin atsparios įbrėžimams, dėmėms ir karščiui.
DUPONT. Lietiems stalviršiams baro, recepsijos ir vonios patalpose pasirinkome „Corian®“ dviejų spalvų dirbtinio akmens raštus: „Corian® Carrara Lino“ bei „Corian® Cosmos Prima“. Šie du raštai sukuria puikų kontrastą bei padiktuoja spalvinės gamos visumą.
„Art piece hotel“. Keliaujančiam šiuolaikiniam žmogui labai svarbu rasti ne tik, kur apsistoti, bet ir pabėgti nuo kasdienybės rutinos, miesto šurmulio, minčių. Interjero dizainas yra labai svarbus veiksnys, kai svečiai renkasi laikiną apsistojimo vietą kelionės metu. Dažniausiai poilsiui žmonės pasirenka erdvę, kurioje vyrauja atpalaiduojanti atmosfera, erdvę, kurioje jaučiama ramybė bei kyla atsiskyrimo nuo išorinio pasaulio jausmas. Šiandien viešbučiai siekia suteikti unikalios patirties savo svečiams, na, o interjero dizainas vienas svarbiausių viešbučio įvaizdžio elementų, nes yra žmonių, kurie apsistojimo vietą renkasi pagal interjero dizainą. Todėl šio projekto pagrindinis tikslas – suprojektuoti interjerą, kuriame žmogus jaustų komfortą bei atsipalaiduotų. Interjero projektavimui naudojome pastelines, šiltas spalvas, kurios puikiai derėjo su keliomis kitomis akcentinėmis spalvomis. Arkiniai perėjimai, apskritos baldų formos suteikia interjerui jaukumo jausmą, na, o prie tikslaus projekto idėjos perteikimo prisidėjo ne tik puikia kokybe pasižymintys, bet ir moderniu dizainu žavintys konkurso partnerių produktai.
GROHE. Elegantišką bei modernų vonios kambarį suprojektuoti padėjo pažangios vandens valdymo sistemos. Interjere panaudojome pakabinamą keraminį WC ESSENCE WALL HUNG WC, kuris tapo tobulas higienos bei komforto sprendimas. Taip pat panaudojome TECTRON BAU E INFRARED ELECTRONIC WC mygtuką. Bekontakčiai „Esence E“ maišytuvai su infraraudonųjų spindulių jutikliu. Šis maišytuvas ne tik užtikrina paprastesnį higienos palaikymą, bet ir taupo vandenį. Patvarus ir stilingas tualetinio popieriaus laikiklis „Allure“. Ant grindų montuojamas vonios maišytuvas „Grandera“ su patvariu, ilgaamžišku blizgesiu, kuris interjerui suteikia prabangos bei kokybės pojūtį. Kaip ir visi kiti GROHE produktai, taip ir šis elektroninis, sensorinis WC vandens nuleidimas „Tectron Bau E“ pasirinktas, nes yra ilgaamžiškas, inovatyvus, jungia aukštą kokybę, ilgaamžiškas funkcijas, estetišką, nesenstantį dizainą.
TOP SPYNOS. Langų rankenoms naudojome nerūdijančiojo plieno įfrezuojamas rankenas JNF ARCHITECTURAL HARDWARE. Viešbučio patalpų bei kambarių durų rankenoms pasirinkome
OLIVARI PLANET QB M203B. Parinkome būtent šio gamintojo produktus, nes šių produktų dizainas yra minimalistinis, aukso spalva interjerui sutikia prabangos bei tampa gražiu kambario akcentu. Taip pat kambariuose panaudojome TOP SAFES ASK 30 EL seifus, kad viešbutyje apsilankiusių svečių daiktai išliktų saugūs.
DUPONT. „Corian® Solid Surface“ gali būti toks, kokį tik įsivaizduojate. Banguotos, praktiškai vientisos, organiškos formos, drąsūs spalvų ir permatomumo efektai – jei galite apie tai svajoti, galite sukurti su „Corian®“. Pasirinkome recepcijos stalviršiui naudoti „Venaro white“ medžiagą. Akcentinėms viešbučio sienoms pasirinkome aukščiausios kokybės, ilgai tarnaujantį, patvarų produktą: „Flame“ tekstūruotas sienas, kurių 3D dizainas sukuria unikalų interjerą.
UAB BRASA. Spintų furnitūrai naudojamos auksinės ir matinės rankenėlės „Fluid“, viešbučio patalpose naudojami balti LED2047 šviestuvai, nes yra minimalistinio dizaino, puikiai tinka moderniam interjero dizainui.
UAB AUDIOTONAS. AMC PCR 5T baltos spalvos lubiniai garsiakalbiai įrengti recepcijos zonoje. Ypač tinka erdvėms, kur garso sistema turi likti nepastebima, bet puikiai girdima. Didelio galingumo kokybiškas garso atkūrimas idealiai tiks foninės muzikos ar informacinių pranešimų sistemoms.
TORK. Šiandieniame pasaulyje labai svarbus higienos klausimas. Tad pasirinkome kokybiškus ir efektyvius „Tork“ higienos sprendimus. Vonios kambariuose panaudojome juodos spalvos „Tork“ šiukšlių dėžes ir „Tork“ veido servetėlių dozatorius. Restorano patalpoje ant staliukų „Tork Xpressnap Snack®“ servetėlių dozatoriai. Šie iš natūralių medžiagų pagaminti aptakių formų dozatoriai dozuoja po vieną servetėlę, todėl palaikoma geresnė higiena.
UAB JUNG VILNIUS. Spalvingi minimalistinio dizaino serijos „LS 990“ jungikliai bei kištukiniai lizdai „Le Corbusier 32100 rouge carmin/229“ ne tik puikiai dera prie modernaus interjero, bet ir pasižymi itin patogiu jungiklio paspaudimu bei liesti maloniu paviršiumi.
GAJA DECOR.Gyvybingumo interjerui suteikia stabilizuoti medžiai Topiary Hedera recepcijoje. Apskritos formos suteikia jaukumo bei dera prie kitų interjere esančių apskritų formų.
TARKETT. Viešbučio kambariuose naudojama „DESSO & Ex Nature-Desso Desso & Ex Nature AC35 2052-201- V T1 400“ ritininė kiliminė danga. Registartūros ir poilsio zonose naudojami iš „DESSO & Ex Nature-Desso & Ex Nature AC35 2052-205-V T1-400“ kiliminės dangos pagaminti individualaus dydžio kilimai, kurie puikiai tinka prie mūsų pasirinkto interjero dizaino kolorito.
ARSAN. Vonios kambariuose panaudojome praustuvą „Azzurra Elegance Circle 600x420“ su anga maišytuvui. Pastatomų praustuvų kolekcija pagaminta iš keramikos. Kolekcija pasižyminti elegantišku ir rafinuotu dizainu. Estetinio žavesio suteikia vos 3 mm storio praustuvų briaunos.
AKMENSTATA. Restorano stalviršiams naudojamos ispanų gamintojo „Cosentino®“ „Dekton" prekės ženklo dirbtinio akmens plokštės iš „Natural" kolekcijos, „Kelya" spalvos. Šis dirbtinis akmuo atitinka griežtus kokybės standartus, grožis sujungtas su praktiškumu. Restorano grindims
naudotas braziliškas granitas „Brown Pearl“, kuris yra tamsiai rudos spalvos su perlo spindesiu. Jis nesugeria drėgmės, išlaiko puikią išvaizdą net esant dideliems temperatūros skirtumams. Viešbučio vonios kambarių stalviršiams ir sienų apdailai panaudotas „Cosentino®“ gamintojo kito prekės ženklo „Silestone“ aukščiausios kokybės kvarcinio akmens plokštės iš „Nebula alpha“ kolekcijos, splava „Snowy ibiza“. Šių plokščių kompozicija interjere sukuria gaivumą: išskirtinis baltas atspalvis su subtiliomis, šviesiai pilkomis gyslomis parodo, kad net gryniausias sniegas po juo slepia paslaptis.
Šiuolaikinėje visuomenėje išvysti minimalistinio stiliaus interjerą – ne naujiena, tai paskatino imtis išskirtinumo ir šiandienes tendencijas maišyti kartu su klasikiniu dizainu. Tamsios viešbučio erdvės dekoruojamos gamtiškomis spalvomis, tiek furnitūra, tiek grindų dangos išlaikytos natūralios, o aplinkoje įkomponuota augalija dar labiau užtikrina artumo jausmą su gamta. Pagrindiniu tikslu tapo erdvėje išlaikyti „tiesumo“ jausmą. Apsupti tokių besiveržiančių į viršų faktūrų, žmonės jausis stipresni ir užtikrintesni savo buvimu šiose erdvėse. Pirmasis aukštas yra suskirstytas į penkis atskirus blokus: valgomoji zona, poilsio zona, baro zona, laukiamoji zona bei sanitarinis mazgas. Antrame aukšte – viešbučių kambariai ir bendroji zona. Kiekvieną iš šių erdvių papildymo akcentu tapo aukso spalva, kuri savo taurumu suteikia aplinkai ekstravagancijos bei estetiškumo. Bendrai šios patalpos atspindi jaukumą bei tvarumą, tačiau taip pat sujungia prabangumą bei gamtiškumą.
egzotiškumu sujungia interjerą į visumą.
TARKETT. Kad viešbučiui būtų suteiktas natūralus, kaimiškas vaizdas, pasirinktos „CLASSIC 40 –Teak BROWN“ vinilinė heterogeninė grindų danga, atspari drėgmei bei išsiskiriančia savo estetiškumu ir detalizavimu.
DUPONT. Interjerui pritaikytas „Corian® Deep Night Sky“ paviršius savo estetika įkvepia natūralumo. Lietas akmuo ne tik apsaugo paviršių nuo dregmės kaupimosi, bet ir tampa dekoratyviu komponentu. Viešbučio valgomojoje zonoje stalviršiai taip pat buvo papuošti „Corian® Silver Linear“ ir „Corian® sorrel“ dangų kompozicija.
TOP SPYNOS. Viešbučio durims buvo pasirinktos varinės, matinės „OLIVARI Total M207“ klasikos formas perimančios rankenėlės, harmoningai derančios su šiuolaikinėmis tendencijomis. Naktiniams staliukams dėl tų pačių priežasčių buvo pasirinktos traukiamos rankenos „OLIVARI Planet L195 RS-SuperCopper satin“, kurios ne tik atsparios įbrėžimams, varinis medžiagiškumas gražiai dera su interjeru.
UAB BRASA.Klasiškos ir elegantiškos, juodos, apskritos „Brasa“ kojelės išskirtinai puošia antrojo aukšto bendrąjį stalą, savo paprastumu jos nuramina judrų interjerą.
UAB AUDIOTONAS. Garsiniams pranešimams ir foninei muzikai užtikrinti buvo pasirinktas AMC lubiniai garsiakalbiai MC4TA, kurie efektyviai atlieka savo funkciją dideliuose pastatuose.
UAB JUNG VILNIUS. Interjere naudojami metaliniai LS 990 klasikinės žalvario spalvos jungtukai, šių klasikinių jungiklių serijos tampa išskirtiniu interjero akcentu.
ARSAN. Viešbutyje naudojama akmens masės vonia „Vayer NOVA 2 1640x830“ – savo aptakia forma ji ypač patvari cheminėms medžiagoms ir įbrėžimams. Praustuvas montuojamas iš apačios „Evana 615x415“ – užima mažai vietos, tačiau yra lengvai prieinamas ir išvalomas. Maišytuvas praustuvui TRES SLIM EXCLUSIVE 118 su plokščia rankenėle – auksinės, matinės spalva tampa interjero akcentine detale.
GROHE. Viešbutyje išskirtiniu dizainu ir nepriekaištinga kokybe išsiskiriantis unitazas su pakeliamu dangčiu GROHE SENSIA ARENA gražiai dera su sanitarinių mazgų sienine apdaila, o priedas – nedidelis WC nuleidimo mygtukas kokybiškai bei funkcionaliai papildo vonios kambario estetiką. Pasirinkta dušo sistema „Grohe Euphoria 310“, aukso spalvos, subtiliomis, plonomis ir dailiomis linijomis tampa elegantišku akcentu.
AKMENSTATA. Pagrindinio viešbučio baro, bendro tualeto bei svečių vonios kambario sienos dengtos „Brown Pearl“ granitu iš Brazilijos, tai tamsiai rudos spalvos granitas su perlų spindesiu. Jo paviršius yra šukuotas, tad lytėjimas ir vaizdas tampa išraiškingesnis. Baro stalviršis suprojektuotas iš „Cosentino®“ gamintojo, „Dekton” prekės ženklo didelio formato presuotų akmens plokščių. Medžiaga iš „Natural“ kolekcijos, spalva „Fossil“: tamsiame pilkame fone išraižytos natūraliai atrodančios venos ir dėmės suteikia senos išvaizdos, būdingos suakmenėjusiems gabalams. Kompleksinį šio produkto mišinį sudaro daugiau nei 20 natūralių mineralų. Jo gamyboje naudojama išskirtinė TSP technologija, galinti suskaidyti įvairių mineralų daleles ir jas sujungti. Per kelias valandas taip sukuriama tai, ką gamta sukūrė per tūkstančius metų.
TORK. Viesbučio klientų higienai užtikrinti buvo pasirinkti „Tork“ produktai. WC patalpuose naudojami „Tork Xpress® Multifold“ sulankstytų popierinių rankšluosčių dozatoriai kartu su „Tork“ dezinfekcinio skysčio ir purškiamo muilo dozatoriais S1, „Tork“ šiukšliadežės ir „Tork Twin Mini Jumbo“ tualetinio popieriaus ritinių dozatoriai. Valgomojo erdvėse pritaikomas „Tork Xpressnap®“ servetėlių dozatorius. Riešutmedžio medžiagiškumo dozatorius puikiai įsilieja į aplinką ir yra kompaktiškas, užima nedaug vietos ant staliuko.
VTDK interjero dizaino studentų komanda „GILė“
Viešbučiai keliautojams yra tik laikina stotelė apsistoti, didžioji dalis jų Lietuvoje yra žemiško kolorito, neišsiskiria savo interjeru. Kai kurie žmonės, praleisdami nemažą dalį laiko namie, pradeda norėti ištrūkti iš rutinos ir kiekvieną dieną matomo interjero ir pabėgti į išskirtines erdves, kurios leistų atostogas praleisti komfortabiliai ir įsimintinai. Išskirtinis kambario interjeras ypač
maloniai nustebina pasirinkus trumpo laikotarpio atostogas, kurias dabar žmonės renkasi vis dažniau ir dažniau. Pristatome mūsų viešbučio interjerą, kuris yra ryškus, spalvingas ir išskirtinis. Taip pat idėjos sėmėmės iš siurrealisto René Magritte’o darbų Le miroir invisible ir La connivence, kurie papildo mūsų erdves, sukuria jausmą, lyg būtume sapne, bei padeda mūsų interjerą paversti siurrealistiniu.
UAB BRASA. Viešbučio apartamentų vonios kambariuose pasirinkome naudoti nestandartinius arkos motyvą primenančius veidrodžius, leidžiančius sukurti siurrealistinį akcentą. Didelis privalumas tas, kad veidrodžius galima pagaminti su LED apšvietimu, nes laiką leidžiant vonios kambaryje labai svarbu tinkamas šviesos kiekis. Ypač kai tokioje erdvėje nėra natūralios šviesos. Vonios erdvei puikiai tinka veidrodis su priekiniu ir galiniu 4000 K apšvietimu bei integruotu sensoriniu jutikliu ir apsauga nuo rasojimo.
GROHE. „Atrio“ kolekcija sužavėjo dėl savo estetiškų lenktų formų. Mūsų vonios kambariui labiausiai tiko „Atrio“ kolekcijos „Contemporary“ maišytuvas 32042AL3 ir laisvai pastatomas maišytuvas 32653AL3. Duše pasirinkome naudoti mums didelį įspūdį palikusią TEMPESTA 250 26692000 dušo sistemą. Tokią sistemą pasirinkome, nes norėjome, kad viešbutyje apsistoję žmonės vonios kambaryje galėtų atsipalaiduoti ir patirti tikrą lietaus pojūtį, sujungiantį su gamta, po ilgos ir sunkios dienos. Tokį atpalaiduojantį pojūtį leidžia sukurti didesnė nei įprasta lietaus galva, dėl ko šis produktas atitiko mūsų poreikus.
UAB AUDIOTONAS. Sieniniai garsiakalbiai yra svarbi ir neatsiejama viešbučio erdvių dalis. Jų funkcija ne tik groti foninę muziką, bet ir transliuoti svarbius pranešimus. Mes viešbučio erdvėse pasirinkome naudoti sieninius garsiakalbius „PS 6 Plastic Loudspeaker“, kurie atlieka savo funkcijas ir yra nesudėtingai priderinami prie bet kokio interjero projekto, nes yra estetiški, lengvai paslepiami bei pasižymi visomis geriausio garso funkcijomis.
UAB JUNG VILNIUS. Jung KNX sistema yra tikras išsigelbėjimas viešbučio svečiams ir darbuotojams bei vienas svarbiausių dalykų, dėl kurio viešbutyje galime jaustis komfortabiliai. „JUNG Visu Pro Hotel“ programa, įdiegta „JUNG Visu Pro“ serveryje, leidžia daugelį funkcijų sujungti į vieną paprastą valdymo sąsają, kuria nesudėtingai išmaniaisiais telefonais ar ekranais gali naudotis kiekvienas. Viešbutyje užtenka sukurti keletą paprastų scenų ir klientas gali džiaugtis skirtingais veiklos režimais. Taip pat mūsų sukurto viešbučio interjeras papildytas LS 990 serijos „Graphite Black Matt“ elektros lizdais, jungikliais ir sukamaisias šviesos stiprumo reguliatoriais.
ARSAN.Vonios kambariui išrinkome keletą produktų iš ARSAN salono. Pirmasis – „Radaway Furo Gold KDD“ kampinė dušo kabina. Ši kabina labiausiai atitiko mūsų poreikį dėl savo dizaino bei „Easy Clean“ stiklo dangos, saugančios nuo kalkių. Taip pat pasirinkome „Radaway Kyntos F“ baltą dušo padėklą dėl neslystančios ir lengvai prižiūrimos dangos. Mūsų manymu, vienas išskirtinių akcentų kambaryje yra „SilkStone Paa Bella“ laisvai pastatoma vonia. Ją pasirinkome matinės baltos spalvos. Vonia puikiai dera interjere, nes yra ovalios formos. O vonią papildo mūsų pasirinktas praustuvas „Round Silk On 410 Silkstone“.
TARKETT. TARKETT grindų dangas naudojame visose viešbučio patalpose. Pagrindinėse viešbučio erdvėse naudojame vinilines modulines grindų dangas „iD Mixonomi“ („Reflector COPPER“; „Tessitura CLAY“; „Tessitura CAPUCCINO“). Šį dizainą pasirinkome, nes jis atskleidžia mūsų interjero viziją ir tinka intensyvaus judėjimo vietoms. Taip pat žavi galimybė žaisti su spalvomis ir formomis. Kambariuose naudojame prabangumo pojūtį suteikiančias kilimines plyteles „Palatino A072 4000“ dėl galimybės būti su „SoundMaster“ akustiniu pagrindu. Vonios kambariuose galima atrasti sistemą, skirtą šlapioms patalpoms „AQUARELLE FLOOR – Raw Concrete MEDIUM GREY“.
TOP SPYNOS. Savo ryškiam ir spalvingam interjerui pasirinkome išraiškingas MOOD kolekcijos durų rankenas („ONE strawberry red“ spalvos). Būtent šios durų rankenos yra žaismingos ir tampa akcentu, papildančiu interjerą, kuris mums padeda sukurti dar svajingesnę erdvę. Šios rankenos ne tik yra puikus akcentas ir erdvę sujungiantis elementas, tačiau ir atrodo estetiškai, yra patvarus bei ilgaamžis produktas. Taip pat kambario interjerą papildėme „Basi MySafe“ seifu „350 pink El“ spalvos. Šis seifas ne tik atlieka savo naudingą funkciją saugoti daiktus, bet ir tampa estetiška detale interjere.
TORK. Tiek prieš pandemiją, tiek po jos viešbučiuose labai svarbu užtikrinti tinkamą higieną. Tai mums leidžia padaryti nepakeičiamieji „Tork“. Vonios erdvėje naudojame modernų „Tork“ odos priežiūros priemonių dozatorių su „Intuition™“ jutikliu (561608) ir ekologiškumą užtikrinantį „Tork Singlefold“ rankšluosčių dozatorių (553008).
Taip pat vonios interjerui pasirinkome naudoti „Tork“ servetėlių dozatorių (460013) ir „Tork“ 50 l šiukšliadėžę (563008). Jų produktai yra puikiai sukurti higieniškai naudoti su judesio jutikliais, patvarūs ir estetiški.
AKMENSTATA. Pagrindinis interjero akcentas bendroje erdvėje yra laiptai. Akcentu jie tapo dėl mūsų sprendimo naudoti onikso akmenį „Rosa“. Tai yra egzotiškos rožinės spalvos plokštė, pasižyminti neįtikėtinu skaidrumu, spalva ir gyliu tarp ryškių juodų gyslų. Šis akmuo atspindi mūsų interjero pagrindinę švelnią rožinę spalvą ir paverčia jį svajingu bei prabangiu. Šis onikso akmuo pasikartoja ir vonios kambario stalviršyje dėl švelnaus prisilietimo pojūčio, kuris kiekvienam apsilankiusiam padės pajusti prabangos jausmą.Taip pat vonios kambaryje yra suprojektuotos akcentinės lentynos iš „Cosentino®“ gamintojo „Silestone“ prekės ženklo, „Sunlit days“ kolekcijos, „Arcilla red“ spalvos. Šio dirbtinio akmens ir natūralaus akmens spalviniai kontrastai vienas kitą papildo.
GAJA DECOR. Viešbučio interjerą puošia GAJA DECOR produktai, kuriuos naudojame tiek bendrose erdvėse tiek apartamentuose. Laukiamojo erdvėje naudojame Stabilizuotų augalų kompoziciją su džiovintomis smilgomis. O svarbiausiai erdvei – vonios kambariui, kuriame viešbučio klientai gali atsipalaiduoti sukūrėme miško augalų sieną iš stabilizuotų augalų, kuri sukuria ramybės jausmą ir atpalaiduoja, leidžia pabūti vienam su gamta bei pasijusti lyg džiunglėse. Taip pat toks dekoro pasirinkimas suteikia erdvei gaivumo pojūtį, estetinį vaizdą bei ramybės oazę vonios kambaryje, kurioje galima atsipalaiduoti ir pamiršti visus sunkius dienos darbus.
DUPONT. „Corian®“ dirbtinis akmuo žavi dėl savo ilgo sąrašo nesibaigiančių teigiamų savybių, kurios puikiai tinka visuomeninėms erdvėms. Mūsų kurtame interjere jis savo vietą atrado vonios kambaryje, nes neįgeria drėgmės ir nešvarumų, yra higieniškas ir labai lengvai valomas, atrodo estetiškai ir yra labai platus spalvų pasirinkimas, kurį galima priderinti bet kokiame interjere. Mes pasirinkome „Hot“ dirbtinio akmens spalvą, kuri suteikia ryškumo ir sujungia ją su kitomis erdvėmis.
GROHE. Duše projektuojama „Euphoria 310 CoolTouch“ dušo sistema su termostatu, rankiniu dušu ir lietaus galva. Šiame prietaise taip pat integruota „EcoJoy“ technologija, padedanti taupyti vandenį ir energiją, išlaikant malonią vandens srovę. Praustuvui pasirinktas montuojamas prie sienos maišytuvas „Essence Two-Hole Basin Mixer“. Pakabinamas unitazas iš „Euroceramic“ kolekcijos su mygtuku „Tecton Bau E“, kuris veikia nuo inovatyvios „Infrared“ sistemos. Šis mygtukas padeda užtikrinti geresnę higieną ir mažesnį energijos suvartojimą.
VIZIJA
Šis projektas – senamiestyje esančio sąlyginio viešbučio atnaujinimo koncepcija. Vaizduojama, kaip interjere gali jungtis sena ir nauja – klasikiniai seno pastato dizaino elementai su moderniomis technologijomis ir šiuolaikiniais sprendimais. Vaizduojamas standartinis nedidelio ploto viešbučio kambarys, kuriame ne tik siekiama ergonomiškai ir funkcionaliai išdėlioti baldus, bet ir pritaikyti inovatyvias technologijas, sukuriant maksimalų komfortą ir mažinant energijos suvartojimą.
GAJA DECOR. Registratūros zonoje naudojamos stabilizuotos baltos rožės (RME 3000), o kambariuose dekorui panaudotos dviejų tipų stabilizuotos gėlės – natūralios kreminės spalvos hortenzijos („Hydrangea Natural Cream/Pink HRT 2040“) ir Lepto Lungifolia šakelės. Stabilizuotų gėlių privalumas – jos nereikalauja nuolatinio keitimo kaip gyvos gėlės, todėl puikiai tinka ilgaamžiam dekoravimui, visada atrodo idealiai.
ARSAN. Vonios kambaryje naudojamas nestandartinis praustuvas PAA „Modo Opus Grande Silkstone“ (Matte Night spalvos). Dušo zona atitveriama „Radaway Nes Black DWS“ dušo durimis, kurių stiklas padengtas „Easy Clean“ danga, palengvinančia dušo kabinos valymą. Stiklas ilgiau išlieka švarus. Dušo padėklas „Radaway Teos C/F“ pagamintas iš juodos akmens masės, pasižymi minimalistiniu dizainu, standumu ir atsparumu apkrovai. Be to, vonios kambaryje įrengiamas šiuolaikinio dizaino elektrinis rankšluosčių džiovintuvas PMH „Lasse“.
UAB AUDIOTONAS. Bendrose viešbučio erdvėse numatoma foninės muzikos sistema. Administracijos erdvėje matomi prie sienos montuojami garsiakalbiai AMC „VIVA5“. Vaizdinei informacijai naudojami didelio formato ekranai HELGI HP8620 86. Kambariuose įrengiami „Arylic WBC65 Wireless“ belaidžiai garsiakalbiai, per kuriuos svečiai galės įsijungti mėgstamą muziką per programėlę mobiliajame telefone
UAB BRASA. Viešbučio kambariuose naudojami spintų priedai „Smart“. Šios serijos kabyklos ir lentynos padeda palaikyti tvarką spintoje. Šiame projekte panaudotos šios serijos lentynos batams, kabykla diržams ir kaklaraiščiams, kabykla kelnėms, krepšiai ir stačiakampiai vamzdžiai.
TOP SPYNOS. Kambariuose naudojamos „Aprile“ gamintojo rankenos – „Pina Q7S AS“ juodos spalvos. Vonios kambaryje naudojamas užraktas su suktuku „Aprile Q7S AS“. Šis gamintojas pasirinktas dėl šiuolaikinio dizaino produktų, ergonomiškų formų ir didelio spalvų pasirinkimo. Spintelėje po televizoriumi įrengiamas vokiečių gamintojo BASI juodos spalvos seifas „mySafe 430 EL“ su kodine-elektronine spyna.
TORK. Vonios kambaryje pasirenkamas „Imagine Line“ serijos „Tork Mini Jumbo“ tualetinio popieriaus ritinių dozatorius ir odos priežiūros priemonių dozatorius duše. Šiuolaikinių aptakių paviršių ir aiškių linijų dizainas puikiai įsilieja į minimalistinį vonios interjerą. Nerūdijančiojo plieno paviršius, padengtas nuo pirštų žymių apsaugančia danga, visada atrodo švarus.
UAB JUNG VILNIUS. Viešbučio numeriuose naudojami „LS 990 in Les Couleurs® Le Corbusier“ serijos „32010 gris foncé 31“ jungikliai ir kištukiniai lizdai. Prie lovos montuojami „Schuko“ kištukiniai lizdai su USB jungtimi, kad būtų patogiau įkrauti prietaisus. Kambaryje taip pat sumontuotas KNX valdiklis „LS Touch“, jungiantis apšvietimo
scenarijus, reguliuojantis temperatūrą, žaliuzes. Visame viešbutyje įrengiama KNX sistema su „Jung Visu Pro Hotel“ programine įranga, leidžianti valdyti viso pastato inžinerines sistemas, numerių rezervavimą, aptarnavimą ir multimediją.
DUPONT. Recepcijos stalui pasirinktas „Corian®“ kompozitinis akmuo „Corian® Solid Surface Carbon Aggregate“. Šio gamintojo dirbtinis lietas akmuo kai kuriomis savybėmis pranoksta net natūralų. Tai kokybiškas ir ilgaamžis produktas, puikiai derantis ir prie klasikinio interjero.
TARKETT. Miegamajame kambaryje ypač svarbus jaukumas ir šiluma, todėl grindims buvo pasirinktos „Desso“ prekės ženklo kiliminės plytelės iš „Airmaster“ kolekcijos. Dėl savo konstrukcijos, vaikštant, darinėjant duris, jos neleidžia nukritusioms ant žemės dulkėms ir kitoms smulkiosioms dalelėms kilti į viršų iki kvėpavimo takų – sulaiko dulkes apačioje ir leidžia kvėpuoti švaresniu oru kambaryje. Naudojamas modelis – „Desert AirMaster AA36 9501“. Viešose zonose naudojamas „Noble“ medinis parketas, 6-ojo dešimtmečio įkvėpto pynimo rašto „Oak Wasa Basket Weave“, kuris puikiai dera prie eklektiško interjero.
AKMENSTATA. Viešbučio kambaryje prie lango formuojama palangė-stalas, kuriai naudojamas natūralaus granito stalviršis. Tai yra smulkiagrūdis granitas, turintis pilkos spalvos foną su juodais grūdeliais, o laundžo zonoje kavos staliuko stalviršis gaminamas iš granito „Star Galaxy“. Šio granito pavadinimas puikiai atitinka išvaizdą – juodos spalvos fonas, išmargintas aukso spalvos dėmelėmis. Natūralus akmuo – estetiška ir praktiška medžiaga viešosioms erdvėms, jis puikiai tinka ten, kur reikia pabrėžti kokybę ir prabangą.
Vilniaus Technologijų ir Dizaino kolegijos studentai
Besikeičiantis žmonių gyvenimo būdas priverčia keistis ir aplinką, kurioje gyvename. Vienas lengviausių, daug asmeninių resursų nereikalaujantis aplinkos pakeitimo būdų yra apsistoti viešbutyje, kuriame viešintys svečiai gali praleisti laiką neįprastoje atmosferoje, suteikiančioje įkvėpimo, bet kartu leidžia ir atsipalaiduoti, ir pailsėti nuo įprasto gyvenimo ritmo ir pabėgti nuo kasdienės supančios aplinkos. Šis viešbutis sukurtas remiantis naujausiais ir inovatoriškais sprendimais. Viešbučio
interjeras kurtas atsižvelgiant į funkcionalumą, ergonomiką ir estetinį temos atskleidimą per detales. Kiekvienoje viešbučio erdvėje kuriama Afrikos tematika – natūralumas, vientisumas, organiškos formos, šiltos spalvos, grubios tekstūros ir tam tikri atsikartojantys elementai, suteikiantys vientisumo jausmą. Interjeras kuriamas atsižvelgiant į dabarties ir ateities inovacijas, jas pritaikyti kuriant sprendimus ir modernią aplinką.
GROHE. Vonios kambaryje naudojamas išmanusis tualetas GROHE „SENSIA ARENA“ pakabinamas unitazas, kuris užtikrina higieną, patogumą ir visas funkcijas viename produkte. Viešbučio vonios kambariuose naudojami išskirtinio dizaino GROHE Plus Essence matinio grafito spalvos potinkinės vandens sistemos su vandens taupymo funkcija, kurios suteikia patalpai modernumo ir elegantiškumo. Interjere naudojami tos pačios spalvos vonios kambario aksesuarai, kurie sukuria vientisą ir estetišką vaizdą. Viešbučio kambariuose integruoti GROHE Blue ir GROHE Red matinio vario spalvos novatoriški maišytuvai. Viename iš jų bėga verdantis vanduo - maisto ir gėrimų ruošimui, o kitame vėsus arba gazuotas vanduo, kuriuo galima atsigaivinti. Taip pat, atitinkamai įrengtas Stainless steal sink praustuvas, derantis tiek su maišytuvais tiek su viešbučio kambario interjeru.
UAB BRASA. Viešbučio recepcijoje, baro zonoje ir kambariuose bendrajam apšvietimui naudojami apskritimo formos LED MODUL R su prisukamu tvirtinimu vokiečių gamintojo „Nimbus“ šviestuvai, kurie atlieką savo funkciją ir susilieja su lubomis –tarsi išnyksta erdvėje. Kambariuose ir bendrose tualetuose naudojami pagal užsakymą gaminami veidrodžiai su paslėptu LED apšvietimu, kurie sukuria jaukų, naktinį vonios kambario apšvietimą. Taip pat, pasirinktos paslėptos LED juostos po baru, recepcija, lentynomis, nišose virš užuolaidų bei spintose, kurios sukuria modernaus apšvietimo jausmą bei atlieka savo funkciją – apšviesti ar akcentuoti tam reikalingą erdvę. Viešbučio bendrose erdvėse ir kambariuose naudojama tekstūrinė medžiaga „LL LEGUAN Copper“ austrų gamintojo SIBU prekė, kuri suteikia dizainui tekstūros ir išskirtinumo bei prabangos jausmą.
DUPONT. „Corian®“ pasižymi ypač inovatyviomis savybėmis – liejant nepalieka siūlių ar tarpų, paviršius išlieka švelnus, vientisas, ši medžiaga leidžia lengvai išgauti norimas formas bei pasižymi antibakterinėmis savybėmis ir dėl to sužavi savo galimybėmis. Dėl šių savybių viešbučio bendrose sanitarinio mazgo patalpose praustuvų liejimui naudojamas korianas „Deep Space“, o stalviršių paviršiams – korianas „Sorrel“.
ARSAN. Vonios kambaryje naudojamas gamintojo PAA laisvai pastatoma vonia iš Felice grafito spalvos. Tai vonia pagaminta iš Silkstone medžiagos su integruotu „push-open“ sifonu. Silkstone paviršius yra atsparus cheminiams ir mechaniniams pažeidimams, o tai užtikrina produkto ilgaamžiškumą. Vonia stilinga su giliu dubeniu, kuris sukuria išskirtinį bei šiuolaikišką dizainą, paverčia vonią dekoro elementu ir įnešą prabangos jausmą.
TOP SPYNOS. Norint užtikrinti turto saugumą kambariuose naudojami seifai TOP SAFES ASK 46 EL su elektronine spyna pagal EN 1300 standartą. Viešbučio erdvėse naudojamos „Olivari Radial“ matinio antracito spalvos rankenos. Šios dizainerių rankenos pasižymi išskirtiniu minimalistiniu dizainu ir spalvų pasirinkimo gausa, kuri puikiai pasitarnavo renkantis viešbučio detales.
TORK. Viešbučio vestibiulio WC patalpose naudojamas „Tork Xpress® Multifold“ sulankstytų popierinių rankšluosčių dozatorius, „Tork“ odos priežiūros priemonių dozatorius su „Intuition“ jutikliu rankų muilui, „Tork Mini“ skystojo muilo dozatorius rankų losjonui ir „Tork“ 50 L šiukšliadėžė. „Tork Elevation“ praktiški šiuolaikiško dizaino dozatoriai „lankytojams paliks puikų įspūdį.
GAJA DECOR. Stabilizuoti augalai yra puikus pasirinkimas tiems, kurie nori turėti žalumos ir jaukumo savo gyvenamosiose ar darbo vietose. Viešbučio kambarius puošia stabilizuoti 1,9 metro medžiai Jumbo Cocolus. Pasirinkti augalai puikiai tinka dėl natūralumo jausmo ir ilgaamžiškumo. Augalai suteikia erdvėms spalvų, gyvybės ir jaukumo jausmą.
UAB AUDIOTONAS. Bendrose erdvėse naudojami įmontuojami MCR 4T lubiniai garsiakalbiai metaliniu korpusu be rėmo, kurie dėl savo minimalistinio dizaino puikiai įsilieja į bendrą viešbučio vaizdą. Garso sistemai naudojamas AMC DMPA 240 muzikos grotuvas su stiprintuvu, skirtas viešosioms erdvėms. Kambariuose naudojami įmontuojami „Arylic WBC
65“ aukštos kokybės lubiniai garsiakalbiai, turintys vidinį stiprintuvą, belaidį grotuvą, palaiko „Bluetooth“ bei „Wi-Fi“ ryšį, kurie suteikia visas galimybes svečiui susikurti patinkančią atmosferą ir kokybiško garso malonumą.
TARKETT. Bendrose viešbučio erdvėse grindų dangoms naudojamos „Tapiflex Essential 50 – Soft Stone BEIGE“ plytelės, kurios pasižymi garso slopinimu ir akustika, aukštos kokybės komforto pojūčiu po kojomis ir ekonomiškai efektyvia priežiūra. Viešbučio kambariuose naudojamos kiliminės plytelės „Arable – Arable AA86 2922“, kurios kokybiškai sugeria garsą, yra malonios žmogaus prisilietimui, aukštos kokybės su 100 poc. perdirbamu „DESSO EcoBase“ pagrindu.
AKMENSTATA. Viešbučio foje esančiam registratūros stalviršiui parinkome „Cosentino®“ gamintojo „Dekton“ prekės ženklo dirbtinio akmens plokštes, „Liquid“ kolekcijos, spalvą „Liquid embers“.
„Dekton“ yra unikali medžiaga dėl savo techninių charakteristikų – nulinio porėtumo, atsparumo
smūgiams, subraižymams, karščiui, šalčiui, ugniai. Gyvenamuosiuose kambariuose suprojektuotas baras / sala, kurio stalviršiui yra naudojamas granitas „Brown Pearl“, tai tamsiai rudos spalvos granitas su perlo spindesiu. Jo paviršius yra šukuotas, tad lytėjimas ir vaizadas tampa išraiškingesnis. Granitas pasižymi atsparumu, tvirtumu ir ilgaamžiškumu, bei yra estetiškas, prabangiai atrodantis sprendimas.
UAB JUNG VILNIUS. Kambariuose naudojami JUNG LS ZERO KNX trijų klavišų jungikliai, kurie suteikia svečiams visas galimybes patiems kontroliuoti kambario apšvietimą bei užtikrina jų privatumą, nes yra galimybė įjungti funkciją „Netrukdyti“. LS ZERO komponentas su jungikliais, kištukiniais lizdais ir išmaniųjų namų jungikliais ar termostatais palengvins kiekvieno svečio viešnagę.
Taip pat kambariuose įmontuotas KNX trijų klavišų jungiklis, skirtas valdyti žaliuzes. Integruotas ekranas parodo patalpos ir lauko temperatūrą bei laiką. Šie dalykai palengvina žmogaus kasdienybę ir priverčia nusikelti į ateitį.
lauramarcinkeviciute5@gmail.com +370 679 43 690
Renkantis viešbutį atostogoms mums visada svarbu, kad interjeras būtų išskirtinis, įsimintinas, nenuobodus ir kartu ne per intensyvus. Būtent tokį ir stengėmės suprojektuoti. Įėjus pro duris žvilgsnis krypsta į viduryje kambario esantį fontaną ir palmes, taip pat dėmesį patraukia ryškus baras. Apartamentuose daug erdvės, miegamajame įmantri apskritos formos lova, kurios kasdieniame interjere nepamatysi. Pats interjeras šiltas ir jaukus, kad būtent taip leistų pasijausti ir lankytojui.
GROHE. Vonios erdvėje panaudojome EURO CERAMIC pakabinamą bidė ir tualetą dėl jų modernaus bei paprasto dizaino, prie jų priderinome SKATE COSMOPOLITAN nuleidimo mygtuką, kuris puikiai papildo erdvę vario spalvos daiktais, taip pat vario spalva papildėme praustuvo maišytuvus „Essence“. Taip pat panaudojome ALLURE serijos grindininį vonios maišytuvą ir bidė maišytuvą „hard graphite“ spalvos, kuri nereikalauja daug priežiūros ir dėl savo dangos atrodo kaip nauja net ir po daug metų naudojimo.
UAB BRASA. Pagrindiniam apšvietimui panaudojome būtent „LED MODUL R aqua 24v Nimbus“ šviestuvus dėl gražios jų formos, kuri tinka mūsų kurtame interjere. Dėl unikalios šviesos charakteristikos – kraštų apšvietimo, šie šviestuvai yra tinkami didelio ploto apšvietimui. Taip pat akcentams pabrėžti puikiai tiko remėjų LED juostos, kurias panaudojome tiek barui apšviesti, tiek vonioje esančioms nišoms pabrėžti.
DUPONT. Vonios erdvėje spintelės stalviršiui pasirinkome ilgaamžį „Corian®“ „White Onyx” stalviršį, kuris puikiai tinka prie mūsų suprojektuotos pilkos spintelės, taip pat savo švelniu raštu prislopina ryškias vonios sienų plyteles.
ARSAN. Vonios kambaryje panaudojome elegantišką, išskirtinų formų PAA Amore vonią, dar didesniam išskirtinumui sukurti pasirinkome grafito spalvą. Vonios kambaryje dušui pasirinkome potinkinę sistemą TRES STUDY EXCLUSIVE (vario spalvos),baltos spalvos praustuvus AZZURA ELEGANCE ZIP, taip pat ovalūs veidrodžiai LISA puikiai tiko vonios interjere.
TOP SPYNOS. Panaudojome portugalų gamintojo „JNF IN.00.165“ nerūdijančiojo plieno fiksuotą rankeną, kuri dėl savo gražios, apskritos formos ir mums tinkančios bronzinės spalvos gražiai dera interjere. Apartamentuose esančioje spintoje panaudojome pastatomą seifą TOP SAFES ASK 46 EL, kuris yra kompaktiškas, modernaus dizaino, su elektronine spyna.
TORK. Vonios kambaryje rankų higienai pritaikėme partnerių juodą „Tork Xpress® Multifold Mini“ sulankstytų popierinių rankšluosčių dozatorių, kuris savo minimalistiniu dizainu tinka ir privačiame kambaryje.
GAJA DECOR. Vestibiulyje puikuojasi palmių kompozicija, kuri atrodo egzotiškai, o jų žaluma pagyvina erdvę. Apartamentuose suprojektuotas pakabinamas šviestuvas, padailintas vijokliniais augalais, kurie pagyvina miegamojo erdvę, nereikalauja priežiūros, jiems nėra reikalinga saulės šviesa ir laistymas.
AKMENSTATA. Pagrindiniu neformalių susitikimų erdvės akcentu tapo baras, dailintas brazilišku kvarcitu „Avocatus“. Pasižyminčiu sodriais ir šiltais žalios atspalviais su kreminiais akcentais. Kiekviena plokštė yra unikali ir sukuria nepakartojamą įspūdį Bendroje erdvėje yra maži staliukai iš to paties kvarcito. Vestibiulio grindų dangai panaudojome „Cosentino®“ gamintojo „Dekton“ prekės ženklo plokštes iš „Chromica“ kolekcijos, „Uyuni“ spalvos. Šių plokščių atspalviai įkvėpti vienos ikoniškiausių natūralių druskos plokščių planetoje. Šalti, kristaliniai atspalviai įkūnija pačią grynumo ir platumo esmę, todėl atsiranda naujų dizaino galimybių šioje erdvėje. Taip pat svarbu, kad jos didelio formato, taip susidaro minimalių sujungimų siūlės. Apartamentuose suprojektuoti maži staliukai, kurių pagrindas iš „Dekton“ plokščių „Industrial“ kolekcijos (NILIUM spalvos), o vonios kambaryje pagrindiniu akcentu tapo „Panda white“ juodos ir baltos spalvos marmuras, kuris traukia žvilgsnius laisvai tekančiomis juodomis linijomis.
UAB JUNG VILNIUS. Apartamentuose prie įėjimo durų naudojamas viešbučio kortelinis jungiklis, kuriame įstačius kortelę automatiškai įsijungia visos šviesos. Šalia kortelinio jungiklio į tą patį rėmelį sumontuotas specialus jungiklis personalo paslaugoms iškviesti („Netrukdyti / Sutvarkyti kambarį“). Kištukiniams lizdams bei jungikliams pasirinkome klasikinį JUNG LS 990 modelį, MATT GRAPHITE BLACK.
UAB AUDIOTONAS. Viešbučio garso sistemai vestibiulyje pasirinkome AMC gamintojo sieninius garsiakalbius VIVA 4, kurie yra kompaktiški, modernaus dizaino, patogiai prisimontuojantys ir puikios specifikacijos, taip yra baltos spalvos, kuri neleidžia garsiakalbiams išsiskirti iš interjero.
TARKETT. Viešbučio numeryje pasirinktos HERRITAGE kolekcijos, OAK CHALK WHITE parketlentės, padedančios sukurti gražų kontrastą tarp tamsaus ir šviesaus medžio.
Su nuolatos kintančiomis interjero tendencijomis sukurti kažką nuo pat pagrindų yra begalo didelis iššūkis, tačiau tai derinti su inspiruojamais motyvais, kuriant naujus modulius, kur kas įdomesnis būdas atgaivinti interjerą. Viešoji erdvė yra puikus įrankis norint įgyvendinti projektuojamas fantazijas, todėl ši mūsų komandos viešbučio / vestibiulio koncepcija tai puikiai įrodo. „Japandi“ stiliaus krypties pasirinkimas nebuvo tik noras pabrėžti minkštus, apvalius baldus, jų subtilias laikomąsias dalis, švarą bei tiesių linijų ritmiką, tačiau ir įnešti Japonijos kultūros motyvų, subtilybių. Kalnų fragmentai simbolizuoja Tekančios Saulės šalies kraštovaizdį, kuris mūsų šalyje yra labai svetimas. Bangų fragmentų idėja kilo norint užakcentuoti dažną tematiką Japonijos kultūriniuose tapybos kūriniuose. Mūsų vizijos tikslas, kad svečias apsistojęs tokiame viešbutyje pasijaustų laisvas tarp
GROHE. Virtuvės zonoje buvo panaudotas išskirtinio dizaino juodos spalvos maišytuvas GROHE BLUE PURE MINTA FILTER FAUCET WITH PULL-OUT MOUSSEUR , kuris ne tik yra funkcionalus, bet ir estetiškai prisitaikė prie kuriamo dizaino tarsi interjero detalė. Praustuvų maišytuvai buvo pasirinkti chromo spalvos, kuri ir toliau kuria vientisą santechnikos įrangos spalvinę gamą miegamajame. ALLURE SINGLELEVER BASIN MIXER 1/2″ XL-SIZE maišytuvai taupo vandenį ir yra patrauklūs savo dizainu. Dušo zonoje buvo pasirinkta GROHTHERM SMARTCONTROL PERFECT DUŠO RINKINIO SISTEMA, turinti dvi purškimo parinktis, kurias galima naudoti atskirai arba kartu – raminamąjį GROHE „PureRain“ purškiklį ir naują GROHE „ActiveRain“ purškiklį, kuris yra pakankamai galingas, kad išskalautų šampūną ir suteiktų gaivinančio masažo patirtį.
UAB BRASA. Baro zonoje labai svarbu, kad viskas būtų tvarkinga, daiktai turėtų savo vietas, tad taurėms laikyti buvo pritaikytas chromo spalvos taurių viengubas laikiklis V-STL11CR . Virtuvės tvarkai palaikyti buvo panaudota rankšluostinė dviguba ištraukiama V-A2/410CR .
DUPONT. Atviros, besitęsiančios vonios zonoje praustuvams bei baldiniam stalviršiui buvo panaudota „Sparkling white“ gamintojo „Corian®“ spalva. „Corian®“ išlaiko gražią išvaizdą, lengva valyti bei atsparus įbrėžimams.
ARSAN. Japonija garsėja žvejyba, tad tematikai išlaikyti buvo pasirinkta laisvai pastatoma gamintojo „Villeroy&Boch Ave“ 1900 x 950 vonia, kuri savo išvaizda primena laivelį. Taip pat prie pastatomos vonios buvo priderintas chromuotas patrauklių formų termostatinis vonios maišytuvas „Hansgrohe Axor Strack Organic“, montuojamas ant grindų. Taip pat buvo panaudotas elektrinis rankšluosčių džiovintuvas „Einar 1680x90“ su integruotu teno valdikliu ir paslėptu laidu. Dušo kabinai įrengti buvo panaudota pagal specialų užsakymą „Radaway“ su juodais profiliais stiklo 1200mm sienelė su durimis.
TOP SPYNOS. Sanitarinio mazgo stumdomos durys kurtos nestandartinės, todėl prie kitų interjero detalių spalvų bei formų buvo priderinta stumdomų durų rankenėlė TUPAI 4053 Q.Svečiai nori apsirūpinti savo itin brangių daiktų saugumu, todėl buvo panaudotas Seifas TOP SAFES ASK 46, kurio sienelės storis 24mm, o seifo durelių storis 10mm. Durų estetikai išlaikyti pirmajame aukšte buvo panaudota patraukiama rankena OLIVARI Bios L205.
GAJA DECOR. Svetainės, virtuvės ir miegamojo dekoravimui pasirinkome bonsai medelius Procumbens Bonsai ( BJU50 svetainėje, BJU25 miegamajame, nestandartinio dydžio bonsą pagal užsakymą virtuvėje). Jie gali būti puikus pasirinkimas ieškant subtilaus ir lengvo stiliaus dekoracijų pagyvinti erdvėms. Medeliai gali būti įvairių dydžių nuo 15cm iki 70cm ir yra puikiai tinkantys viešbučio erdvėms, nes priežiūra – saulės šviesa bei vanduo – jiems nereikalinga. Bonsai puikiai atitinka interjero tematiką bei papildo aplinką.
AKMENSTATA. Recepcijos zonoje Japonijos tematikai išlaikyti bei kalnų motyvui atsiskleisti labai puikiai tinka granitas „Alpinus“ turintis rudų ir juodų raštų, kurie suteikia aplinkai elegancijos. Virtuvės fasadui buvo panaudota „Cosentino®“ gamintojo „Dekton“ prekės ženklo, „Industrial“ kolekcijos, „Laos“ spalvos plokštės. Estetiškai patrauklios dėl pilkų gyslų ir šiltų atspalvių, derinamos su lygia matine apdaila, todėl idealiai tinka šiuolaikiniame viešbutyje. Vonios kambaryje buvo pasirinktas kvarcitas „Blue Roma“, kuris savo unikaliu rašto grožiu dušo kabinai leidžia išsiskirti iš vientisumo. O įvairiaspalviai dryžiai puikiai dera su kitomis apdailos medžiagomis.
UAB AUDIOTONAS. Restorano-baro zonoje geram garsui užtikrinti buvo panaudoti PC 5T lubiniai garsiakalbiai plastikiniu korpusu. Jie išsiskiria dizainu ir aukšta garso kokybe.
UAB JUNG VILNIUS. Patogiai kliento viešnagei užtikrinti viešbučio liukso kambaryje buvo integruota „Jung“ produkcija. Kambariui valdyti įrengtas
„Smart-Control 8“ išmanusis ekranas. Didelės raiškos jutikliniame ekrane galima patogiai valdyti norimas funkcijas: mikroklimatą, žaliuzes, apšvietimo scenarijus, vėdinimą, muziką ir kt. Jungikliai buvo panaudoti iš LS 990 serijos, išskirtinių spalvų, kad būtų vienas, o ne atskiras elementas su sienomis.
TARKETT. Restorano „pirmajame“ aukšte norėjosi ilgaamžės bei stilingos grindų dangos, tad buvo pasirinkta „Airmaster reflection DESSO AIRM REFL AC58 2934 B8 50X50“ japonų dizaino filosofijos įkvėpta apdailos medžiaga. Išskirtinė, nes mažina smulkių dulkių kiekį ore, pirmasis ir vienintelis kilimas, kuris turi „Gui Gold Plus“ sertifikatą. Kambariuose buvo panaudotas „ICONIK 200 – Trend Oak SNOW“ vinilas 2,0 mm storis sumažina triukšmą net 17 dB jaukios ir ramios aplinkos sukurimui. Su „Extreme Protection“ paviršiaus apdorojimą, grindys bus lengvai valomos ir gražios. Salai buvo pasirinkta plytelinė kiliminė danga, subtiliai linijinė su natūralumo pojūčiu „AirMaster Cosmo – Airmaster Cosmo B748 9096“ .
Viešbučio pasirinkimas tiek keliaujančiam, tiek atostogaujančiam svečiui suteikia naujų patirčių ir įspūdžių, todėl iš viešbučio tikimasi ne tik komforto, bet ir inovatyvių patogumų, įdomaus bei išskirtinio dizaino. Norint sukelti naujas emocijas, reikia sukurti ne tik estetišką, tačiau ir funkcionalią, inovatyvią ir ergonomišką erdvę. Mūsų įkvėpimo šaltinis –dykuma, kurios lengvos, lenktos linijos ir šiltas koloritas padėjo sukurti minimalistinį, monochrominį, su lengva futurizmo užuomina viešbučio interjero konceptą. Dažniausiai rinkoje esančių viešbučių interjerai būna perpildyti brangių ir blizgių medžiagų, baldų ir dizaino elementų, sukuriančių dizaino triukšmą. Mūsų konceptas nuo rinkoje vyraujančių tendencijų išsiskiria tuo, kad naudojami futuristinio dizaino elementai, nors ir pasirinktas spalvotas koloritas, monochrominės spalvos padeda sukurti švarią ir raminančią aplinką. Šis viešbučio interjeras turėtų būti ateitis, nes prabanga šiais laikais asocijuojasi su dizaino švarumu, minimalizmu ir naujausiomis technologijomis, todėl per dizaino konceptualumą buvo siekta tai perteikti.
GAJA DECOR. Augalai – neatsiejama viešbučio dalis, kuri pagyvina interjerą. Kambarius puošia „Tenuifolium“ bonsai (BPI70), o vestibiulio poilsio zonas juosia eukaliptas Populus (0204) ir raudonieji lipniasėkliai (PIT 0203). Viešajame sanitariniame mazge dalį sienos dengia levandų spalvos hortenzijos (HRT 0820).
AKMENSTATA. Viešbučio gyvenamuosiuose kambariuose suprojektuoti staliukai prie lovos, kurių stalviršiui ir korpusui naudojamas marmuras „Volakas“, tai yra baltos spalvos su subtiliomis, netaisyklingomis, pilkomis ir rudomis gyslomis. Marmuro vertę lemia ne stiprumas, o spalva – individuali kiekvienos rūšies savybė, į kurią atsižvelgiama kuriant šių staliukų integraciją interjerą. Vonios kambario grindims bei pakylai kambaryje parinkome „Cosentino®“ gamintojo „Dekton“ prekės ženklo dirbtinio akmens plokštes iš „Kraftizen“ kolekcijos, spalva „Umber“. Šią terakotos spalvą įkvėpė umbras – natūralus rausvas pigmentas. Šilto tekstūruoto paviršiaus „Umber“ puikiai tinka šio viešbučio charakteringoms erdvėms.
GROHE. Vonios ir vestibiulio sanitarinio mazgo patalpose naudojami GROHE ESSENCE kolekcijos maišytuvai. LUX apartamentų voniai pritaikytas ESSENCE SINGLE-LEVER maišytuvas. Vonios kambariui naudojama dvi skirtingas purškimo galimybės turinti RAINSHOWER SMARTACTIVE 310 dušo galva, GROHE PLUS SINGLE-LEVER dušo maišytuvas, išmanusis tualetas GROHE SENSIA ARENA su bidė funkcija ir prie jo vandens nuleidimo mygtukas ARENA COSMOPOLITAN S.
UAB BRASA. Viešbučio sanitariniuose mazguose pasirinkti pagal individualų užsakymą gaminami apskriti veidrodžiai su galiniu LED apšvietimu. Veidrodžių forma pasirinkta taikant prie bendro interjero įvaizdžio, o įmontuotas LED apšvietimas sukuria jaukesnę aplinką. Pasirinkta modulinė profilių sistema „DressCode“ drabužinėms. Į vertikalų profilį integruotas LED apšvietimas. Profilių sistema – universalus ir patogus sprendimas daiktams laikyti, puikiai tinka viešbučio drabužinėms. Vonios kambariuose naudojamas muilo dozatorius su laikikliu (X98060793) ir rankšluosčio pakabėlė (X98060773).
DUPONT. Vestibiulio barui ir sienos lentynos konstrukcijai gaminti pasirinkta „Corian® Solid Surface 2021“ kolekcijos „Glacier White“ medžiaga. Ji pasirinkta dėl praktiškų savybių, atsparumo įbrėžimams ir karščiui.
ARSAN. Minimalistinio ir švaraus dizaino ARSAN produkcija puikiai tinka viešbučio vonios ir sanitarinio mazgo patalpoms. Vestibiulio sanitariniame mazge naudojamas nestandartinis praustuvas MODO FLOW SILKSTONE. Vonios kambariuose kokybiško porceliano ovalus grindinis praustuvas „LAUFEN IL Bagno Alessi One“, stabili dušo sienelė „Radaway Modo New Black III Factory“, baltas stačiakampis „Radaway Teos C“ dušo padėklas ir laisvai pastatoma, lieto akmens masės vonia „Paa Amore“.
TOP SPYNOS. Prie sienų ir durų spalvos puikiai suderinamos gamintojo „Colombo Design“, iš MOOD kolekcijos durų rankenos, kurios pasižymi aukšta kokybe ir suteikia interjerui daugiau nuotaikos. Kambariuose naudojamos oranžinės („Sunset“), o vestibiulyje raudonos („Strawberry“) rankenos. Pasirinktos titano dengimo rankenos, atsparios nusidėvėjimui ir tinkamos ilgiau naudoti. Kiekviename kambaryje į spintą įmontuotas pastatomas „Technomax“ gamintojo SMTO/3 seifas su raktine spyna.
UAB JUNG VILNIUS. Kambariuose naudojama išmanioji viešbučių sistema kartu su JUNG dizaino kambarių kortelių skaitytuvu VINGCARD. Patalpose įrengta apšvietimo ir užtamsinimo valdymo įranga, kuri klientui leidžia susikurti komfortišką apšvietimą viešnagės metu. Pasirinkti klasikinio dizaino, „Les Couleurs® Le Corbusier“ kolekcijos „32121 TERRE SIENNE BRIQUE / 236‘‘ skirtingų klavišų jungikliai ir kištukiniai lizdai. Šie produktai išlaiko vientisą interjero stilių, nes yra skirtingo funkcionalumo, užtikrina, kad atitiktų reikiamus kliento poreikius. Taip pat naudojami trijų mygtukų porų KNX jungikliai F 50.
TORK. Vieša vestibiulio sanitarinio mazgo patalpa neapsieina be „Tork“ produkcijos. Kontrastui sukurti pasirinkti juodi produktai:„Tork Xpress® Multifold“ sulankstytų popierinių rankšluosčių dozatorius, „Tork Elevation“ dizaino linijos 50 l talpos šiukšliadėžė, tos pačios linijos „Tork“ odos priežiūros priemonių dozatoriai.
UAB AUDIOTONAS. Vestibiulyje įmontuoti AMC gamintojo MCR 6T lubiniai garsiakalbiai, pasižymintys galingomis garso atkūrimo savybėmis ir lengvai priderinamu dizainu.
TARKETT. Beveik visose viešbučio patalpose naudojamos kiliminės plytelės „DESSO Fields“ su „SoundMaster“ (Lite) akustiniu pagrindu.
Tai nebėra naujiena jau kelis dešimtmečius. 1982 metais Vokietijoje buvo įkurtas „Passivhaus“ institutas. Pasaulyje prasidėjo judėjimas, siekiant saugoti aplinką, statybų rinka pasikeitė. Tvarios statybinės medžiagos gyvenamųjų namų statybai, palyginti su tradiciniais analogais, daro daug mažesnį neigiamą poveikį aplinkai ir gamybos, ir perdirbimo, ir eksploatavimo metu. Tokios medžiagos pasirenkamos planuojant statyti pasyvius namus: medieną, akmenį, bambuką ir kt. vietos gamtos išteklius. Architektai ir inžinieriai projektuose remiasi pasyviojo namo principais, tai – gera šilumos izoliacija, šilti ir sandarūs langai bei sienos, šalčio tiltų mažinimas, tinkama vėdinimo sistema ir pan. Statytojai pradėjo nuo individualių šeimos namų, o dabar jau kyla pasyvieji daugiabučiai namai ir varžomasi, kas pastatys didesnį ir aukštesnį pasyvųjį namą.
„Second + Delaware“ – šešių aukštų, 276 butų daugiabučių kompleksas, užbaigtas statyti 2020 metais, tapo didžiausiu pasyviuoju sertifikuotu pastatu JAV, atitinkančiu pasyviojo namo energijos vartojimo efektyvumo standartus, kurie Europoje taikomi 20 metų ir viršija „LEED Platinum“ reikalavimus. Pastato langai yra trijų stiklų ir efektyviai sulaiko šilumą, įrengta speciali vėdinimo sistema, užtikrinanti nuolatinį gryno lauko oro srautą. Statytojai daugiausia dėmesio skyrė izoliacijai ir sandarinimui. Optimalų šilumos komfortą užtikrina stiklo pluošto sluoksnis tarp pastato fasado vidinio ir išorinio betoninio korpuso. Papildoma izoliacija sumažina šildymo ir oro kondicionavimo poreikį, taupo gyventojų elektros sąskaitas ir sumažina anglies pėdsaką. 40 cm storio betoninės
sienos daro pastatą atsparų įvairioms oro sąlygoms. Name taip pat naudojama rekuperacinė sistema, kuri sumažina šildymo ir vėsinimo poreikį apie 90 proc.
„PARK AVENUE GREEN“ – NIUJORKAS
Didžiausias Šiaurės Amerikos sertifikuotas pasyvusis namas – 15 aukštų 154 butų „Park Avenue Green“ kompleksas, užbaigtas statyti 2019 metais. Pasitelkiant pažangiausias statybos technologijas ir aplinką tausojančias dizaino koncepcijas, sukurtas aplinkai draugiškas pastatas. Pasyviojo namo standartai žymiai sumažina pastato energijos suvartojimą ir anglies pėdsaką. Energinį efektyvumą užtikrina gerai izoliuotas ir itin sandarus pastato fasadas, ypač efektyvi kintamo šaltnešio srauto (VRF) šildymo ir vėsinimo sistema bei daugybė fotovoltinių plokščių ant stogo. Apšiltindami sienas ir lubas statytojai rėmėsi pasyviojo namo termoizoliacijos principais. Namas naudoja kogeneracinę mikroturbiną, o dėl energijos gamybos vietoje efektyviai sumažinamos komunalinių paslaugų sąnaudos. Tai labai svarbu, nes namas skirtas mažas pajamas gaunantiems gyventojams.
Nuotr.: Field Condition
Niujorke 2018 metais atidarytas 26 aukštų „House at Cornell Tech“ tuo metu buvo didžiausias ir aukščiausias gyvenamasis pastatas pasaulyje, suprojektuotas ir pastatytas pagal pasyviojo namo standartus, o tai labai sumažina energijos suvartojimą, sukuria sveikesnę ir patogesnę gyvenamąją aplinką už dalį įprastų energijos sąnaudų. „Cornell Tech“ yra Kornelio universiteto technologijų, verslo, teisės ir dizaino miestelyje, Ruzvelto saloje, Manhatane. Studentai gyvena pastate, kuris sumažina energijos suvartojimą apie 70 proc., jame veikia specialiai sukurta vėdinimo sistema, jis taip pat atgauna prarastą šilumą per rekuperacijos sistemą. Kiekviename bute yra individualus temperatūros reguliavimas, vandenį taupantys maišytuvai, langų užuolaidos ir kt. Pastatas sukurtas siekiant sustiprinti akademinės bendruomenės integracijos modelį.
18 aukštų daugiabutis namas, pastatytas 1967 metais, „Ken Soble“ daugiaaukštis –ekologiškas socialinio būsto pastatas ir didžiausias sertifikuotas pasyvusis namas Kanadoje. Architektai 55 metų betoninį daugiaaukštį Hamiltone, Ontarijo provincijoje, pavertė pasyviuoju pastatu, kuris sumažina šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą 94 proc., pasitelkę visiškai prieinamus sprendinius – trijų stiklų langus ir dvigubą vidaus bei išorės izoliaciją. Butų kompleksas skirtas mažas pajamas gaunantiems vyresnio amžiaus gyventojams. Jis buvo apleistas ir renovacijai pasirinktas pagal Kanados nacionalinės būsto remonto ir atnaujinimo fondo strategiją. Renovuojant atnaujinta pastato išorė, kad būtų užtikrintas šiluminis efektyvumas ir sandarumas: naudota 150 milimetrų storio mineralinė vata su integruotu drenažo sluoksniu ir nauja oro barjerine membrana, sertifikuoti pasyviojo namo langai, penkių pakopų centralizuota vėsinimo sistema, individuali ventiliacija ir individualus šildymo reguliavimas.
„SENDERO VERDE“ – RYTŲ HARLEMAS,
„Sendero Verde“ – aukščiausias daugiafunkcės paskirties komplekso pastatas Rytų Harleme, Manhatane. Kadangi Niujorke būsto įperkamumo krizė aštrėja, kaip ir klimato kaita, vis labiau jaučiamas nebrangių, energiškai efektyvių būstų poreikis. Būsimas 360 butų kompleksas – tai statomas 34 aukštų pastatas, skirtas mažas ir vidutines pajamas gaunančioms šeimoms bei buvusiems benamiams. Kai bus užbaigtas statyti 2024 metais, jis taps pigiausiu pasyviuoju namu pasaulyje.
Pasyviojo namo projektavimo principus atitinkantis brangus sprendimas neabejotinai turi įtakos bendram projekto biudžetui, todėl projektavimo komanda pasitelkė pasyviųjų namų konsultantus, kiekviena projekto detalė buvo tobulinama, kol atitiko bendrus pastato pasyviojo namo kriterijus.
Pastate bus statomi trijų stiklų langai, centralizuota vėdinimo sistema, pašalinanti energijos nuostolius. Šildymui ir vėsinimui pasirinktas kintamas šaltnešio srautas. Kiekviename bute yra grindų šildymas. Taip pat bus įrengta karšto vandens recirkuliacinė sistema, kuri sumažins vandeniui šildyti reikalingą energiją. „Sendero Verde“ bus didžiausias sertifikuotas pasyviojo namo projektas JAV.
„1075 NELSON STREET“, VANKUVERIS, KANADA
Statomas dangoraižis „1075 Nelson Street“
Vankuverio West Ende taps aukščiausiu pasaulyje pasyviuoju pastatu. 178 metrų aukščio dangoraižyje bus 480 itin energiją taupančių būstų. Architektai ir vystytojai siekia parodyti, kad šiuolaikinė daugiaaukštė architektūra gali būti statoma tvariau ir pasiekti griežtus pasyviojo namo standartus. Kai bus baigtas, „1075 Nelson Street“ išsiskirs banguota forma, apjuosta metalinėmis horizontaliomis juostomis, o pagrindiniame fasade – dviem vertikaliomis banguotomis žalios dangos juostomis. Jo išorė bus sandari, ją sudarys 40 proc. aukštos kokybės trijų stiklų langų ir 60 proc. itin gerai izoliuotos aklinos sienos. Tai sumažins šilumos nuostolius per pastato išorės konstrukcijas ir užtikrins labai mažą šildymą. Taip pat bus panaudotos dvi mažai energijos sunaudojančios rekuperacinės vėdinimo sistemos, kurios tieks gryną orą į visus butus. Ta pati sistema atgaus šilumos energiją iš oro ir pakartotinai panaudos įeinančiam grynam orui šildyti.
Pasyvusis būstas turi daug privalumų bet kurio miesto gyventojams. Tokio būsto išlaikymas kainuoja mažiau. Klimatui šylant dėl žmogaus veiklos išskiria šiltnamio efektą sukeliančios dujos, o pasyvusis būstas sumažina anglies dvideginio išmetimą. Tai didelis privalumas gyventojams, planetai ir miestams. Pasyviojo būsto principai užkerta kelią oru plintantiems virusams, padeda kvėpuoti aukštesnės kokybės patalpų oru ir gyventi sveikiau.
Netoli plento Pasvalys–Biržai, Tatulos upės slėnyje, atgijo Pasvalio rajonui ypač reikšmingas istorinis objektas – ne pirmą savo šimtmetį skaičiuojantis Raubonių vandens malūnas su vilnų karšykla-verpykla.
Pirmasis malūnas šioje vietoje stovėjo jau XVIII amžiuje, o Tatulos upės tėkmės įsukti du mediniai ratai suko dvi girnas. Vėliau malūnas tapo didelio dvaro pramonės centru, šalia jo veikė karčiama ir bravoras. 1907 metais ant upės kranto iškilo iki šiol tebestovintis dviejų aukštų, iš raudonų plytų sumūrytas netinkuotas malūno pastatas, o abiejuose jo galuose pastatyti vienaaukščiai mūriniai priestatai. Įsteigtas vandens turbinų malūnas, vilnų karšykla ir verpykla darbui naudojo Anglijoje ir Švedijoje nupirktą technologinę įrangą. Iš pradžių malūno ratus suko Tatulos vanduo, o vėliau įrengta užtvanka. Girnos nustojo suktis tik 1987 metais, o karšykla-verpykla uždaryta 1997-aisiais. Svarbus architektūrinis ir inžinerinis objektas su gerai išlikusia technologine įranga tapo valstybės saugomu istorijos, technikos ir architektūros paminklu, 2008 metais įrašytas į Lietuvos Respublikos kultūros vertybių registrą.
2018 metų pabaigoje pradėti senojo Raubonių vandens malūno restauracijos ir rekonstrukcijos bei pritaikymo turizmo reikmėms darbai, kurie patikėti patyrusiai tvarkybos darbų įmonei UAB „Kriautė“. Pagrindinė iškelta užduotis – autentiško pastato funkcinei paskirčiai būtini šiuolaikiniai pritaikymo darbai, jautriai derinami su autentiškų konstruktyvų išsaugojimu ir restauravimu.
Kaip pasakojo „Kriautės“ vadovas Jaunius Kavaliauskas, prieš pradedant darbus pastato vaizdas nuo Pasvalio–Biržų kelio atrodė liūdnai: fasadai, langai ir stogai smarkiai nukentėjo nuo gamtos padarinių, amžių tėkmės ir žmogaus veiklos. Vidaus patalpose daugelis elementų buvo pažeisti drėgmės ir puvinio, malūno patalpa apleista, o verpyklos patalpos ir staklės šaukėsi gelbėti nuo drėgmės, patenkančios per stogą ir perdangą.
Pasirašius rangos sutartį, buvo pradėti vykdyti tvarkybos ir kapitalinio remonto darbai. Projekto sprendiniai parengti pagal 1924 metų projektą.
Prikelti pastatą nebuvo lengva. Pradėjusiai darbus „Kriautės“ komandai teko atlikti daug valymo ir ardymo darbų. Reikėjo iškuopti apleistą pastatą, išardyti negrįžtamai sunaikintus elementus, taip pat teko atidengti pralaidos vagą, kurioje yra vandens turbina.
Autentiškas malūno pastatas kapitaliai suremontuotas. Restauruoti ir sustiprinti pastato pamatai ir molio plytų sienos, naujomis pakeistos perdangos ir stogo konstrukcijos. Pastatas pasipuošė raudonų molio čerpių stogu. Nauji langai, durys ir kiti elementai pagaminti pagal autentiškus pavyzdžius, o fasado nišose esantys langų piešiniai restauruoti.
Raubonių vandens malūno pastatas pritaikytas vystyti muziejinę edukacinę veiklą. Kapitalinio remonto metu „Kriautės“ komanda įrengė inžinerinius tinklus, pastate įrengta elektros instaliacija, sumontuotos šildymo, vėdinimo, vandentiekio ir kanalizacijos sistemos, taip pat įrengta priešgaisrinė ir apsaugos signalizacija. Sudarytos sąlygos patalpose lankytis žmonėms su negalia, įrengtas keltuvas. Estetiška tapo ir aplink pastatą esanti teritorija – įrengtas tiltas, privažiavimo keliai, pėsčiųjų takai ir aikštelės, sutvarkytas pandusas, vandens kanalas, lauko apšvietimo sistema.
„Kriautės“ vadovas J. Kavaliauskas sakė, kad sudėtingiausia užduotis buvo restauruoti ir atkurti esamą technologinę įrangą: „Vilnos karšyklos ir verpyklos įranga yra neatsiejama ir labai svarbi valstybės saugomo malūno pastato dalis. Vandens jėgos dalis veikė iki XX amžiaus vidurio. Tai vandens turbinos, transmisija ir visa sistema ketaus, medinių skriemulių, krumpliaračių, sujungtų diržais. Informacijos apie technologijas turėjome tikrai nedaug, todėl kliautasi senomis schemomis. Remiantis 1924 metų planu ir matavimais, į bendrą technologinę liniją buvo sudėtos turimos, surinktos ir pagamintos pagal analogus bei restauruotos dalys.“
Grūdų malimo įranga išdėstyta aukštais pagal grūdų malimo technologiją. Ši grandis buvo pertvarkyta apie 1955 metus, pakeičiant didžiąją dalį įrenginių ir pertvarkant patalpas. Šio laikotarpio technologinė schema atkurta ir šio projekto metu. Mažiausiai rūpesčių kėlė vilnų karšyklos-verpyklos technologinė linija, kuri veikė iki 1987 metų ir yra išlikusi, mašinos buvo suremontuotos 2015 metais
„Dabar malūnas parengtas naujam gyvenimui, išsaugota jo veiklos istorija, – džiaugiasi J. Kavaliauskas. – Rezultatas atperka penkerius metus „Kriautės“ komandos nuoširdaus darbo. Juo labiau kad sutvarkytas ir prikeltas pastatas yra ne tik eksponatas, jame eksponuojama ir senosios pramonės šakų įranga, kuri veikia! Variklis šiam procesui atkurti – begalinis VšĮ „Prie Raubonių malūno“ direktoriaus Vaidoto Gikio entuziazmas ir pasišventimas.“
Profesionalių specialistų dėka atkurta vandens jėgos technologinė schema, malūno technologija, paruošta karšimo ir verpimo staklių grupė. Įrengta patalpa edukacinėms kūrybinėms veikloms.
Atnaujintas pastatas gausiai traukia lankytojus. VšĮ „Prie Raubonių malūno“ direktorius V. Gikys atsiliepime teigė: „Didžiuojamės įgyvendintu Raubonių vandens malūno-karšyklos-verpyklos projektu. Labiausiai džiugina galimybė veikti – eksponuoti, pasakoti, edukuoti ir, be abejo, džiaugtis rezultatu. Pastato restauravimas grąžino jam spalvą ir šilumą, o atlikti darbai įgalino jo funkciją. Tvarkybos darbų metu maksimaliai išsaugota autentiškumo dvasia, pastate sumontuota būtina inžinerinė įranga.“
Įgyvendintas projektas suteikia unikalią galimybę susipažinti su istorinėmis Lietuvoje vystytomis pramonės šakomis, naudotomis grūdų malimo bei vilnų apdirbimo technologijomis.
Druskininkų savivaldybė su pradėtu rengti detaliuoju planu, be kitų sprendinių, numatė suformuoti 0,28 ha ploto žemės sklypą Druskininkų M. K. Čiurlionio meno mokyklos Vytauto Kazimiero Jonyno Dailės skyriaus naujo pastato statybai. Parengti meno mokyklos projektą ir atgaivinti aplinkinę teritoriją nusprendė moksleivis iš Alytaus Matas Januša.
Šiuo metu Dailės skyrius yra senose buvusio lopšelio-darželio patalpose, nepritaikytose tokio pobūdžio ugdymo procesui tinkamai organizuoti. Druskininkų savivaldybės paskirtas sklypas iš visų pusių puikiai apžvelgiamas, esantis ant Vijūnėlės tvenkinio kranto, greta kultūros paveldo teritorijos – Druskininkų miesto istorinės dalies, V. K. Jonyno galerijos bei Čiurlionio memorialinio muziejus.
Pasak savivaldybės, tokioje išskirtinėje teritorijoje negali būti statomi tipiniai mokyklos pastatai, todėl būsimo pastato architektūrinė išraiška turi būti unikali ir subtiliai derėti prie aplinkos. Tam pritaria ir projekto „Išmanusis miestas 9“ dalyvis M. Januša: „Ši teritorija yra Vijūnėlės parke, tai labai įdomi ir svarbi Druskininkų miesto vieta. Ši vieta puikiai tiktų meno mokyklos veiklai. Meno mokykla šią teritoriją paverstų dar didesniu traukos centru, kur žmonės galėtų ne tik ilsėtis, bet ir mokytis ir susipažinti su menu.“
Aktyviai architektūra ir miestais besidomintis dailės mokykloje ir architektūros studijoje besimokantis M. Januša teigia, kad viena didžiausių šiandienių miesto planavimo problemų yra ta, kad jie planuojami ne žmogui. „Dažnai dėl automobilių infrastruktūros būna paaukotos žmogiškos gatvės ir želdiniai. Turėtų būti skirtas dėmesys kokybiškai architektūrai, dėl verslo noro uždirbti daugiau kenčia architektūros
kokybė, miestietiška įvairovė. Lietuvos miestai turi labai daug potencialo, Lietuva žymi savo gamtos grožiu ir upėmis, tačiau šie dalykai nėra išnaudojami“, – sako projekto dalyvis.
M. Januša įsitikinęs, kad miestams reikia turėti savo vertybes, prioritetus ir aiškią miesto viziją, stengtis įtraukti miesto bendruomenes į miesto planavimą. „Miestai, norėdami, kad jų gyventojai jaustųsi jaukiai, turėtų daugiau dėmesio skirti pėsčiųjų patogumui, nes būtent jie ir kuria jaukią miesto atmosferą.“
KONKURSO „IŠMANUSIS MIESTAS 9”
DALYVIS: Matas Januša
KATEGORIJA: Studentai
TERITORIJA: Druskininkai, M. K. Čiurlionio meno mokykla
Anykščių dvarvietė – teritorija Anykščių mieste, į rytus nuo Šventosios ir Anykštos upių santakos, siaurojo geležinkelio prieigose. Nors dvaro pastatai sunyko XIX amžiaus pabaigoje, šiandien šioje unikalioje teritorijoje veikia stačiatikių cerkvė, išlikę mokyklos pastatai, įsikūrusi Anykščių regioninio parko direkcija, menų studija. Vilniaus Gedimino technikos universiteto 5 kurso architektūros studentė Liucija Rutkauskaitė su darbo vadovu prof. Sigitu Kuncevičiumi ėmėsi šios teritorijos projektavimo ir sieks Anykščių menininkų rezidenciją plėtoti naujomis jautriomis erdvėmis, kurios suteiktų pridėtinės vertės dvarvietės įvaizdžiui.
Nors šiandien teritorijoje ypač trūksta tinkamos infrastruktūros, ateityje ji gali virsti modernia erdve, kurioje derinama gamta ir žmogaus veikla. L. Rutkauskaitę ši teritorija patraukė ne tik dėl gamtinio, bet ir dėl išskirtinio kultūrinio konteksto. Architektė šioje ypatingoje teritorijoje mato daug potencialo plėsti kultūrinį miesto gyvenimą, tapti miesto traukos centru, nes nuo čia ir prasidėjo Anykščių miesto kūrimas.
„Tokia teritorija savaime kviečia kurti ir stiprinti Anykščių kultūrinį gyvenimą: šioje vietoje įsikūręs menų inkubatorius-studija jau kurį laiką vykdo kultūrinę veiklą. Kadangi pati esu kūrėja, mintis, kad projektuosiu menininkams, dar labiau motyvuoja kurti būtent čia. Sieksiu išlaikyti vietos istorinį ir kultūrinį tęstinumą, palaikyti pagarbų požiūrį esamam istoriniam palikimui bei vykdomoms veikloms“, – sako L. Rutkauskaitė.
Projekto dalyvė įsitikinusi, kad ateities miestai ir miesteliai turėtų kurtis atsižvelgiant į gyventojų poreikius, miesto istoriją, kultūrinį palikimą. Pasak jos, darnus miestas – tai funkcionuojantis miestas, kuriame laimingi gyventojai ir išsaugota miesto tapatybė.
„Vis dėlto tikrai darniam miestų planavimui Lietuvoje iki šiol trūksta prieinamesnės projektavimui reikalingos informacijos. Miestų savivaldybės galėtų paskatinti interaktyvių svetainių su atvirais duomenimis kūrimą (pavyzdžiui, apie numatomus, įgyvendintus projektus, teikti viešą informaciją tokią kaip architektūrinių projektų projektinius pasiūlymus ir pan.). Mano nuomone, tai būtų naudinga ne tik miesto planuotojams, architektams, bet ir miestų gyventojams“, – teigia L. Rutkauskaitė.
Mažeikių mieste esanti Ventos upės slėnio teritorija turi gražų kraštovaizdį, yra reguliariai ir gausiai lankoma viso rajono gyventojų bei svečių. Tačiau čia trūksta reikiamos infrastruktūros, mažosios architektūros, traukos objektų sukūrimo ir jų įveiklinimo. Atskleisti vietos galimybes ėmėsi Kauno miškų ir aplinkos inžinerijos kolegijos želdynų dizaino studentė, prieš tai baigusi statybos inžinerijos studijas, Jotaura Jokšaitė.
Ventos upės slėnis, parengus naujai formuojamų pėsčiųjų ir dviračių takų ir šalia jų esančių traukos centrų architektūrinius pasiūlymus, gali tapti puiki vieta laisvalaikiui praleisti – tiek aktyviam, tiek pasyviam. „Teritorija prie Ventos upės slėnio yra be galo graži ir patraukli Mažeikių miesto vieta. Kaip želdynų dizainerei ši vieta buvo viena patraukliausių atskleisti savo kūrybiškumą, žinias, kompetencijas, praplėsti, sujungti ir įveiklinti Ventos slėnio prieigas, tapsiančias funkcionalesnėmis bei estetiškesnėmis“, – sako J. Jokšaitė.
Projekto dalyvė įsitikinusi, kad šiandien miestiečiai nėra aktyviai skatinami tvariau judėti. „Infrastruktūra nėra pritaikyta šių dienų greitėjančiam gyvenimo tempui ir inovacijoms, pavyzdžiui, nėra pakankamai elektromobilių įkrovimo stotelių, vis dar trūksta kokybiškų dviračių takų. Miestai galėtų būti labiau orientuoti ir į kitas alternatyvias transporto priemones –katamaranai, irklentės, riedžiai ir t. t.“, – teigia studentė.
„Taip pat trūksta žaliųjų zonų, kurios be galo svarbios miestų skveruose, aikštėse ar intensyvaus eismo gatvėse, kur šios zonos gali sukurti pavėsį karštomis vasaros dienomis, suteikti užuovėją vėjuotais orais bei užtikrinti apsaugą nuo oro taršos. Miestų erdves reikėtų saugoti nuo neigiamo antropogenizacijos poveikio“, –sako J. Jokšaitė.
KATEGORIJA: Studentai
VADOVĖ: Vaida Vaitkutė-Eidimtienė
TERITORIJA: Mažeikiai, Ventos upės slėnio sutvarkymas
Dalyvavimą
„Išmanusis
9“ studentė mato kaip puikią galimybę įgyti naujos patirties bei žinių, taip pat progą susipažinti su skirtingų interesų grupių lūkesčiais, kas padės sukurti erdves, kurios yra patrauklios lankytojams. „Kiekvienas miestas turi skirtingų gyventojų lūkesčių bei egzistuojančią infrastruktūrą, todėl nepaprastai svarbu suprasti, ko žmonės tikisi iš naujų projektų ir kaip tie projektai galėtų būti realistiškai įgyvendinti. Universalūs sprendimai neegzistuoja“, – neabejoja J. Jokšaitė.
Vytauto Didžiojo progimnazijos pastatas yra statytas 1995 metais. Renovuoti pastatą, perplanuoti erdves, teritoriją pritaikyti intensyvesniam panaudojimui, sukurti šiuolaikiškos mokyklos erdves tiek lauke, tiek pastato viduje ryžosi Vilniaus technologijų ir dizaino kolegijos interjero dizaino studentės Ignė Astrauskaitė ir Greta Bielytė.
I. Astrauskaitė ir G. Bielytė nusprendė dalyvauti šių metų projekte „Išmanusis miestas 9“ tam, kad parodytų, jog kartais pakanka atnaujinti jau esamo pastato interjerą ir taip prikelti jį naujam gyvenimui. „Pasirinkome Jurbarko miestą ir Vytauto Didžiojo progimnazijos teritoriją, nes šiame projekte galime visiškai atsiskleisti ir įgyvendinti savo modernios mokyklos patalpų viziją“, – pasakoja projekto dalyvės.
Pasak I. Astrauskaitės ir G. Bielytės, mokyklos, kuriose dauguma iš mūsų mokėsi, buvo labai panašios, niekuo neišsiskiriančios, todėl jos stengsis parodyti kitokią – įdomiąją – mokyklų pusę. „Sieksime sukurti unikalią, svajonių erdvę, kurioje laiką praleisti būtų malonu ir jauku. Erdvę, kuri leistų pasijauti drąsiais, savimi pasitikinčiais žmonėmis“, – sako interjero dizaino studentės.
Projekto dalyvės įsitikinusios, kad, norint sukurti žmonėms palankius miestus, pirmiausia reikia pažvelgti į ten gyvenančius žmones ir jų poreikius. „Bendruomenės kuria rajono nuotaiką, nauji gyventojai ir svečiai lengviau adaptuojasi per aplinką, todėl, kuriant miestą, yra svarbu pagalvoti, kokie yra prioritetai, kokią nuotaiką ar jausmą norima perteikti toje aplinkoje ir kuria linkme norima plėtoti miestą, ir jį po truputį modernizuoti“, – teigia I. Astrauskaitė ir G. Bielytė.
Kurdamos Jurbarko progimnazijos atnaujinimo projektą, interjero dizainerės stengsis parodyti tai, ką gali geriausiai kaip komanda. „Sieksime sukurti šiuolaikišką, dar nematytą Lietuvoje mokyklos patalpų modelį, kuris savo dizainu mokinius motyvuotų dirbti produktyviai bei lavintų jų kūrybiškumą“, – sako „Išmaniojo miesto 9“ dalyvės.
iaurinėje Anykščių miesto dalyje pokyčių laukia net 33 ha ploto teritorija – senoji dvarvietė (ONIXTI). Šiandien didžioji dalis teritorijos yra be reikiamos infrastruktūros, tačiau įžvelgiamas jos potencialas suderinti laidžią ir integruotą želdynų sistemą su žmogaus veikla. Vilniaus Gedimino technikos universiteto penkto kurso architektūros studentė Dovilė Mežanec su darbo vadovu doc. Sauliumi Pamerneckiu ėmėsi rengti šios Anykščių teritorijos atnaujinimo projektą ir sieks sukurti kokybišką ir aktualų projektą, atskleidžiantį pasirinktos teritorijos pranašumus.
Anykščių rajono savivaldybė išsikėlė tikslus atnaujinti miesto senosios dvarvietės (ONIXTI) teritoriją, kad ši atspindėtų ir reprezentuotų savo istorinį bei kultūrinį kontekstą. Projekto „Išmanusis miestas 9“ dalyvių prašoma suplanuoti teritoriją iš kelių dalių (festivalių pieva, menininkų rezidencijos su gyvenamąja erdve, kūrybinių dirbtuvių erdvės ir kt.) bei užtikrinti, kad konkrečioje teritorijoje, priklausomai nuo jos ypatybių, būtų derinama kraštovaizdžio apsauga, tvarkymas, ūkinių veiklų plėtra.
D. Mežanec ši teritorija sužavėjo išskirtine gamtine aplinka ir kultūrinių objektų gretumu. Čia yra Aukštaitijos saugomų teritorijų direkcijos pastatas su priklausiniais, Anykščių menų inkubatoriaus-menų studijos pastatas ir Anykščių Šv. Aleksandro Neviškio cerkvė. „Kurdama teritorijos atnaujinimo projektą stengsiuosi atskleisti gamtines ir kultūrines teritorijos savybes, pabrėžti jos turimus ypatumus, išsaugant ryškiausias charakteristikas“, – sako D. Mežanec.
Projekto dalyvė įsitikinusi, kad bandymas daryti tik kosmetinį miestų ir miestelių gaivinimą jų nepakeičia, o norint kurti darnų miestą, reikia orientuotis į ilgalaikius sprendimus. „Tam, kad išsaugotume ir stiprintume stipriąsias miesto dalis, turime kurti erdves, sutelkiančias žmones bendrauti ir kultūrai, atgaivinti kultūros paveldo objektus, skirti dėmesio miesto centrų ir svarbių objektų pasiekiamumui ir patrauklumui, – pasakoja jaunoji architektė. – Negana to, turime apgalvoti visus žmonių gyvenimo aspektus ir pasiūlyti palankiausius jų problemų sprendimus, pradedant nuo paprasto palankumo pėstiesiems didinimo iki dialogo su pačiais miestų gyventojais ir įsiklausymo į jų matomas problemas.“
Pačiame Tauragės centre dvi miesto bažnyčias jungianti gatvė gali tapti patrauklia, pėstiesiems pritaikyta erdve. Šiandien 538 metrų ilgio gatvė skirta automobiliams, o pėsčiųjų eismui, prekybai ir pramogoms atveriama tik miesto švenčių metu. Aplinkos inžinerijos studentė Jovita Jočinaitė dės pastangas įveiklinti gatvę taip, kad gyventojai noriai lankytųsi joje, su daugiau žalių zonų, traukos objektų įvairaus amžiaus miesto gyventojams bei jo svečiams, teritorija taptų tvaresnė ir išmanesnė.
„Studijuodama savo specializaciją supratau, kaip svarbu į miestus įnešti žalumos, pritraukti žaliąsias erdves arčiau gyventojų, mažinti lietaus nuotėkio kiekį urbanizuotose teritorijose. Bažnyčių gatvės Tauragėje konversija į pėsčiųjų gatvę reikalauja būtent tokių sprendinių“, –sako Jovita Jočinaitė. Ji Tauragės miestui kuria gatvės suplanavimo ir architektūrinių pasiūlymų viziją – numatant patrauklią ir patogią erdvę pėstiesiems, mažesnio automobilių naudojimo / aikštelių sprendimus.
Pasak J. Jočinaitės, miestuose turėtų būti daugiau erdvių, traukiančių gyventojus leisti laiką juose. „Urbanizuotose teritorijose reikėtų daugiau tvarių sprendimų mažinant klimato kaitą. Dėmesį skirti apleistoms teritorijoms bei pastatams, juos įdarbinti gyventojų poreikiams tenkinti, – neabejoja projekto dalyvė. – Lietuvos miestai dažnai kuriami chaotiškai, be galutinės vizijos ir plano. Viešasis transportas nėra pakankamai išvystytas ir patrauklus gyventojams. Vystant miestus, reikėtų daugiau dėmesio skirti gyventojų poreikiams. Labiau įsisavinti jau urbanizuotas erdves, užuot plėstis už miesto ribų.“
Aplinkos inžinerijos studentę projektas „Išmanusis miestas 9“ sužavėjo, nes jame gali dalyvauti ne tik patyrę architektai, bet ir studentai. Kaip labai didelę paskatą ji įvardija tai, kad projektas gali būti realiai įgyvendintas. „Dalyvaudama šiame projekte tikiuosi įgauti žinių, pasidalyti idėjomis bei pabendrauti su bendraminčiais, kurie stengiasi pakeisti mus visus supančią aplinką“, – sako J. Jočinaitė
KONKURSO „IŠMANUSIS MIESTAS 9” DALYVĖ: Jovita Jočinaitė
KATEGORIJA: Studentai
VADOVĖ: Vaida Vaitkutė-Eidimtienė
TERITORIJA: Tauragė, Bažnyčių gatvės konversija į pėsčiųjų gatvę
Šalčininkų rajono savivaldybė įžvelgia ir siekia stiprinti savo kultūrinį potencialą. Šiandien rajone nėra užtektinai priemonių, skatinančių šiuolaikinio jaunimo užimtumą, socialinės atskirties mažinimą, vietos ekonominę plėtrą, tačiau yra viso to vystymui palankios teritorijos. Viena jų – daugiau nei 6 ha želdynų teritorija Eišiškių mieste. Ją jaunimo kūrybinės saviraiškos erdvei pritaikyti sieks „OM interjerai“ įkūrėja Olesia Mitrofanova.
Šalčininkai yra O. Mitrofanovos gimtasis miestas, kuris, pasak jos, per pastarąjį dešimtį metų labai atsinaujino, išgražėjo, atsirado veiklos jaunimui mieste, tad norisi prisidėti prie Šalčininkų rajono pokyčių. „Eišiškėse norėčiau padėti sukurti įdomią, inovatyvią laisvalaikio praleidimo vietą jaunimui. Pati esu dviejų vaikų mama, mes aktyviai keliaujame po Lietuvą, ieškome įdomių vietų, kur norėtųsi užsibūti ne tik porą valandų, bet ir atvykti čia dar ir dar, net pasilikti nakvynei ir pažinti kitas įdomias krašto vietas, tad tikiuosi, kad padėsiu Eišiškėms tapti dar viena traukos vieta“, – pasakoja projekto dalyvė.
O. Mitrofanova pastebi, kad šiandien mažesniuose miesteliuose neretai pritrūksta investicijų sukurti naujas, kokybiškas rekreacines erdves, vaikų / jaunimo / sportų aikšteles arba atnaujinti jau esamas. „Be abejo, labai smagu matyti, kad vis daugiau apie tai ne tik šnekama, bet ir imamasi veiksmų: sutvarkyti Tapelių, Valakampių, Ignalinos, Elektrėnų ir kiti paplūdimiai, atnaujinti Sereikiškių ir Vingio parkai Vilniuje, tačiau norisi paspartinti mažesnių miestelių pokyčius“, – sako O. Mitrofanova.
Projekto dalyvė įsitikinusi, kad visuose Lietuvos miestuose, ypač miesteliuose, turėtų atsirasti parkų su takeliais, aikštelėmis vaikams, sporto įranga, sezoninėmis veiklomis: dviračių nuoma, pramogų / laipiojimo parkai. Juk tai – itin svarbi kokybiško gyvenimo dalis. Nemažą žinių ir praktikos bagažą interjero projektavime sukaupusi dizainerė šių metų projekte „Išmanusis miestas 9“ sieks sukurti kokybiškas viešąsias erdves su įdomia mažąja architektūra ir kūrybingais laisvalaikio praleidimo sprendimais.
Anykščių miesto centrinėje dalyje esantis parkas šiandien nedžiugina miesto gyventojų taip, kaip galėtų. Takų sistema užgožta želdinių ir reikalaujanti priežiūros, dangos – blogos būklės, mažosios architektūros elementai – nusidėvėję. Tačiau šios teritorijos potencialas didžiulis –galimas poilsis, sveikatinimasis, aktyvaus laisvalaikio ir sporto veikla. Marius Lukošiūnas, kuris atstovauja Architektūros laboratorijos „Kiemelis“ komandą profesionalų kategorijoje, ėmėsi šio parko atnaujinimo ir sieks nesugadinti jau esama bei įnešti daugiau gyvybingumo ir laukiamų tvarių pokyčių įgalinimo Anykščių parke.
Šiandien ši Anykščių miesto teritorija turi neišnaudotą gamtinį potencialą, kuris nėra pritaikytas miesto gyventojų ir svečių poreikiams.
Kurorto parkui reikia naujų želdinių ir takų sistemų, mineralinio vandens biuvetės ir mažosios architektūros elementų, užtikrinančių, kad viešosios erdvės ir rekreaciniai želdynai didintų Anykščių miesto meninę-kompozicinę vertę.
Architektas M. Lukošiūnas įsitikinęs, kad savo projektu galės prisidėti prie gražesnių Anykščių kūrimo. „Miestai nėra kitokie, nei esame mes, gyventojai, tad galbūt galime sukurti daugiau bendruomeniškumo? Įveiklinti nenaudojamą infrastruktūrą ir į miestą pradėti žiūrėti kaip į gražų kompleksinį darinį, susilipdžiusį iš mažų ir didesnių kaimų, kaimelių“, – sako projekto dalyvis.
Pasak M. Lukošiūno, darniai miestų plėtrai ypač svarbu detalės: organizuojami maži jaukūs koncertai įvairiose, netikėtose vietose, kviečiami jauni muzikantai, jaunos muzikinės grupės, jauni ansambliai ir chorai. „365 koncertukai, meno parodos, teatro pasirodymai per metus? Ar tikrai gražus judesys nepakeistų miesto? Miestas – šventė? Miestas – laimė?“, – svarsto architektas. – Juk miestas ir yra apie žmonių bendravimą, apie bendradarbiavimą, apie galimybes veikti, kurti kartu. Turime puikių pavyzdžių – laikinoji šiuolaikinė sostinė. Nepameskime tokių gražių dalykų, tęskime, aukime“, – sako „Išmaniojo miesto 9“ dalyvis.
Jurbarko rajono savivaldybė siekia darnaus turizmo vystymosi, keleivinio ir pramoninio uostų atnaujinimo, išplėsti mažųjų laivelių prieplaukas, įrengti Nemuno upės prieigas, susiejant jas su turistų lankomais objektais. Viena iš šių metų „Išmaniajam miestui 9“ pateiktų savivaldybės teritorijų apima zoną tarp kelio Kaunas–Klaipėda ir Kalnėnų karjero pietinės dalies paplūdimių.
Architektas Rolandas Matulevičius šioje zonoje įžvelgia potencialą, kuris gali būti išnaudotas siekiant Jurbarkui tapti kurortiniu miestu, įvairių transporto kelių jungtimi tarp Vilniaus ir Klaipėdos, Kauno–Klaipėdos Nemunu, visa Lietuva ir pasaulio oro transportu.
Parengti didžiulėsteritorijos suplanavimo ir architektūrinius pasiūlymus – išties nemenkas iššūkis. Jos padėtis miesto atžvilgiu yra prestižinė, tačiau neišnaudojusi savo prigimtinės paskirties, įveiklinama stichiškai. Jurbarko pateiktoje teritorijoje yra daug galimybių su-
projektuoti kompleksinį funkcinį vizualą, privažiavimus, galbūt uostelį įlankoje bemotorėms vandens transporto priemonėms, suformuoti vietas mašinoms statyti, numatyti įveiklinimą lynų atrakcionais, sujungiant vandeniu pietinį ir šiaurinį paplūdimius, numatyti mažosios architektūros formas, želdinius, pritaikyti universalų dizainą.
Projekte „Išmanusis miestas 9“ dalyvaujantis architektas įsitikinęs, kad šiandien Lietuvos miestų planavime yra vis dar per mažai drąsesnių idėjų, daugeliu atvejų – bendradarbiavimas
tarp bendruomenės ir teritorijos savininko yra menkas. „Miestai turėtų imtis detalesnės teritorijos / sklypo analizės, vizualinių ryšių paieškos, komunikacijos miesto viduje tarp teritorijos / sklypo savininko ir bendruomenės, kurti palankias sąlygas investicijai, infrastruktūrai vystyti, – sako R. Matulevičius. – Noriu pateikti viziją, kaip galėtų atrodyti zona, įgyvendinus pasirinktą idėją ir ją įgyvendinant praktiškai, pasitelkiant visas įmanomas technines, finansines priemones iš savivaldybės, investuotojų, struktūrinių fondų.“
KATEGORIJA:
TERITORIJA: Jurbarkas, Aktyvaus poilsio zona karjero teritorijoje
Molėtų rajono savivaldybė vienoje iš pateiktų teritorijų – upės pakrantėje – siekia sukurti kultūrinės ir pramoginės paskirties objektą su gretima teritorija, kuris taptų pagrindiniu lankytojų pritraukimo centru. Parengti Molėtų miesto savivaldybės ir Molėtų gyventojų poreikius bei lūkesčius atitinkančius projektinius pasiūlymus, pagal kuriuos bus galima rengti ir įvykdyti Molėtų miestui reikalingą traukos objektą, ryžosi tarpdisciplininė profesionalų komanda „Šiaunava“.
Komandą „Šiaunava“ sudaro jauni, entuziastingi, energingi ir pilni idėjų žmonės iš skirtingų, bet vieną kitą papildančių sričių: du statybos inžinieriai, architektė ir interjero dizainerė. Molėtų savivaldybės teritoriją jie pasirinko dėl patrauklios lokacijos ir įvairumo – patogaus susisiekimo, miškų, ežerų, esamų takų ir statinių, kuriuos, pasak projekto dalyvių, galima pakeisti į šiai zonai tinkamus ir patogius projektinius sprendinius. Įkūrus unikalų traukos centrą, Molėtuose galėtų atsirasti sąlygos miesto bendruomenei, vietos verslui kūrybiškai išnaudoti gretimas teritorijas, vystyti smulkiuosius verslus. „Šiaunavos“ profesionalai – Paulius Vestfal, Robertas Šimkūnas, Rūta Pelenytė ir Gabija Vinikaitė – įsitikinę, kad darniai miestų plėtrai nereikia ieškoti pigiausių sprendinių, o rinktis patrauklius ir inovatyvius, judėti kartu su technologijomis ir inovacijomis, kurie prisidėtų prie aplinkos gerinimo, taupytų piliečių išlaidas, optimizuotų viešąsias paslaugas, pagerintų administracijų valdymo struktūrą.
KATEGORIJA: Profesionalai
TERITORIJA:
„Kiekvieno miesto problema – kamščiai, per mažai vietos automobiliams (arba automobilių perteklius / transporto priemonių skaičiaus nekontroliavimas), blogas susisiekimas su tam tikromis miesto teritorijomis, prastai apšviestos ar neprižiūrėtos teritorijos, kurios galėtų būti įveiklintos. Norint sumažinti kamščius, reikėtų žmones edukuoti ir pratinti mažiau naudotis automobiliais, tam yra puikių alternatyvų – dviračiai, paspirtukai, riedučiai, autobusai, troleibusai. Padidinus viešojo transporto porei-
kį atsirastų dažniau, įvairiomis kryptimis ir geresnės kokybės važiuojančių viešojo transporto priemonių. Alternatyvos automobiliams padarytų miestų orą švaresnį, gyvenamuosiuose rajonuose ir miesto centruose nebūtų triukšmą keliančių transporto priemonių ir žmonės galėtų kokybiškiau pailsėti“, – sako „Šiaunavos“ komanda.
DARBO
TERITORIJA:
Komandą „Parallel“ sudaro Kauno technologijos universiteto antro kurso architektūros studentės – Ieva Stulpinaitė ir Gustė Janušauskaitė. Druskininkų M. K. Čiurlionio meno mokyklos plėtrą jos pasirinko dėl įžvelgto vietos potencialo, išskirtinės gamtinės aplinkos. „Mūsų dėmesį patraukė tai, kad dabartinis Druskininkų dailės skyrius negali tinkamai dirbti, nes nėra tam pritaikytų erdvių. Žinant, kad teritorija turi išskirtinę gamtinę aplinką, kuri turi daug potencialo tapti vieta, skirta meno mokyklai, supratome, kad tai yra tas projektas, kurį galime vystyti ir siekti jo įgyvendinimo“, – sako I. Stulpinaitė ir G. Janušauskaitė.
Pateiktoje teritorijoje šiuo metu jokių kitų pastatų nėra. Sklypas iš visų pusių puikiai apžvelgiamas, esantis ant Vijūnėlės tvenkinio kranto, greta kultūros paveldo teritorijos – Druskininkų miesto istorinės dalies, V. K. Jonyno galerijos bei Čiurlionio memorialinio muziejus. Tai – jautri miestui ir palanki kūrybai teritorija, tad savivaldybė tikisi netipinio mokyklos pastato, o unikalios, subtiliai prie aplinkos derančios architektūrinės išraiškos. Tai padaryti ir sieks „Parallel“ komanda. „Mūsų siekiamybė yra sukurti unikalią vietą, kuri garsintų visą Druskininkų miestą, būtų kontekstuali ir burtų jaunuosius menininkus“, – sako architektės.
I. Stulpinaitė ir G. Janušauskaitė teigia, kad norint kurti darnius miestus pirmiausia reikėtų nepamiršti natūralios gamtinės aplinkos, kultūrinio palikimo. Nauji projektai, pasak jaunųjų architekčių, turėtų labiau atsižvelgi į žmonių poreikius ir viską sujungti darnumu, kad gyventume sveikoje, komfortabilioje aplinkoje. „Svarbu suprasti, kad miestai skirti žmonėms, o ne transportui, todėl reikėtų kurti kuo daugiau erdvių, skirtų vaikščioti ar važiuoti dviračiais“, – neabejoja komanda „Parallel“. – Ir, be abejo, visada kelti klausimą, kokie yra šiandienio žmogaus poreikiai?“
Molėtų rajono savivaldybė šių metų projekte „Išmanusis miestas 9“ pateikė išskirtinę pakrantės teritoriją šalia neseniai įgyvendintų kultūrinių rekreacinių objektų, patogioje privažiuoti vietoje šalia ežero ir miško. Ši teritorija, pasak savivaldybės, turi potencialo tapti unikaliu miesto traukos centru su ištisus metus veikiančiu kultūrinės ir pramoginės paskirties objektu. Šį potencialą įžvelgė ir Vilniaus Gedimino technikos universiteto architektūros ketvirto kurso studenčių komanda „Grupė A“.
Šiandien Molėtuose realizuotais infrastruktūros pokyčiais daugiausia džiaugiasi miesto gyventojai, nes kol kas nėra kertinio vardiklio – Nacionalinės reikšmės, didelius turizmo srautus galinčio generuoti laisvalaikio leidimo objekto. Penkios jaunosios architektės – Diana Kirkliauskaitė,
Evita Lodaitė, Erika Sabaliauskaitė, Izabelė Seliavaitė ir Monika Žuramskaitė – ėmėsi rengti šios teritorijos architektūrinį-urbanistinį sprendinį, kuris integruotųsi į bendrą miesto vaizdą, atitiktų gyventojų poreikius, atspindėtų miesto viziją bei plėtros kryptį.
Pasak „Grupės A“ komandos, šiandien miestų projektavime vis dar neatsižvelgiama į vyraujantį kontekstą, miestų zonos – rajonai neturi tolygaus perėjimo iš vienos tipologijos į kitą, nepakankamai atsižvelgiama į žmones su negalia, projektuojama ne pagal poreikį. Todėl jos neabejoja, kad siekiant darnaus miestų planavimo būtina atsižvelgti į ateitį, numatyti racionalius ir universalius sprendimus.
„Manome, kad turėtų būti skiriama daugiau dėmesio žmonių poreikiams ir interesams. Miestas turėtų formuotis aplink žmogaus kasdienybę ir natūralų judėjimą, o ne atvirkščiai. Tad formuojant naujas teritorijas ir erdves reikėtų atsižvelgti pirmiausia į esamą poreikį, į darnaus ir aplinkai palankaus projektavimo galimybes“, – sako architektūros studentės.
„Grupės A“ komandos narės galimybę prisidėti prie Molėtų miesto gerinimo mato kaip labai naudingą patirtį. „Ši teritorija mūsų akyse išsiskyrė tuo, kad joje suteikiama galimybė sukurti kažką išskirtinio ir ypatingo Molėtų miestui, jaučiame didelę apsisprendimo ir projektavimo laisvę. Projektuodamos kultūrinės paskirties objektą kartu kelsime ir miesto bendruomenės tapatybės klausimą“, – sako projekto dalyvės.
KOMANDĄ
KATEGORIJA: Studentai
DARBO VADOVĖ: doc. dr. Skirmantė Mozūriūnaitė
TERITORIJA: Molėtai, Kultūrinės ir pramoginės paskirties centras
Anykščių mieste esanti senosios dvarvietės (ONIXTI) teritorija jau netrukus gali virsti daugiafunkce, istoriją ir kultūrą apimančia erdve. Ši teritorija jau išsiskiria unikaliu gamtiniu ir istoriniu kontekstu, joje šiandien stovi Aukštaitijos saugomų teritorijų direkcijos pastatas su priklausiniais, Anykščių menų inkubatoriaus-menų studijos pastatas ir Anykščių Šv. Aleksandro Neviškio cerkvė. Kad atnaujinta teritorija atspindėtų ir reprezentuotų šį kontekstą, sieks penkto kurso architektūros studentė Rūta Adamonytė su darbo vadovu prof. Audriumi Ambrasu.
KONKURSO „IŠMANUSIS MIESTAS 9” DALYVĖ: Rūta Adamonytė KATEGORIJA: Studentai
DARBO VADOVAS: prof. Audrius Ambrasas TERITORIJA: Anykščiai, Menininkų rezidencija ONIXTI
Anykščių rajono savivaldybė tikisi, kad projekto dalyviams pavyks senosios dvarvietės teritoriją suplanuoti iš kelių skirtingų funkcijų dalių, kuriose būtų derinama kraštovaizdžio apsauga, tvarkymas, ūkinių veiklų plėtra. R. Adamonytė šią teritoriją pasirinko savo baigiamojo darbo temai, nes įžvelgia galimybes tinkamai atgaivinti primirštą Anykščių vietą, įkvėpti miestui gyvybės bei ieškoti glaudesnio ryšio su gamta.
„Anykščių miesto gyvenimas prasidėjo nuo dvarvietės ir bajorų gyvenančių joje, tad ši teritorija turi didelį istorinį kontekstą ir yra labai potenciali atgaivinti. Nors savivaldybės užduotis yra sukurti Menininkų rezidenciją, kūrybines dirbtuves su festivalių pieva, manau, kad teritorijai suvaldyti reikia šiek tie daugiau, kas padėtų visa tai sujungti. Visa tai atsiskleis projektinių pasiūlymų stadijoje“, – sako projekto dalyvė.
Projekto idėjai vystyti architektė pasitelks žaliąsias jungtis, kultūrą kaip pamatinį gyvenimo būdą, glaudų ryšį su vietos bendruomene, emocinį ryšį bei emocinį miesto pajautimo laiką. „Manau, pirmiausia miestas turi turėti viziją ir jos laikytis, tačiau žmogus turėtų būti pagrindinis aspektas, kuriuo projekto vizija gali būti manipuliuojama. Bendruomenės įtraukimas yra be galo svarbus, nes gyventi ir naudotis reikės žmonėms“, – įsitikinusi R. Adamonytė.
Projekto dalyvė džiaugiasi, kad projektas „Išmanusis miestas“ suteikia galimybes analizuoti ir domėtis savo gimtuoju kraštu bei jį vystyti. Negana to, tai yra ta vieta, kurioje siūlomos idėjos gali vesti diskusijų ar realizacijų link, kurios sujungia skirtingas interesų grupes, miestams opias problemas ir įvairiapusiškus sprendimų būdus. „Mano manymu, požiūris į miestą turi būti kompleksinis, kuris apimtų visumą – ekologines, technines, socialines ir ekonomines problemas. Kai sprendimas paliečia visas šakas, tuomet jis yra geras“, – teigia R. Adamonytė.
Jurbarko mieste nuo 1995 metų stovi Vytauto Didžiojo progimnazija, kurios atnaujinimo potencialą įžvelgia miesto savivaldybė. Ji ėmėsi dalinės pastato renovacijos, tačiau sėkmingam jo įveiklinimui reikalinga visa renovacija, erdvių perplanavimas, dalį jų pritaikant numatomoms perkelti meno mokyklos (dailės studijos ir kt.) veikloms. Šio projekto ėmėsi architekčių, projektuojančių pastatus, kuriančių privačius ir visuomeninius interjerus bei nestandartinius baldus, komanda – „Medis line“.
Viena didžiausių šiandienių pastato problemų – ventiliacija, sanitariniai mazgai, sudėtingos suplanuotos erdvės, kurias sunku pritaikyti įvairioms veikloms. Sukurti šiuolaikiškos mokyklos erdves tiek lauke, tiek pastato viduje pasiryžusios „Medis line“ komandos narės, architektės profesionalės Kristina Patašienė ir Sigita Baltrūnienė šį projektą mato kaip puikią progą susipažinti su Jurbarku, pažvelgti, kuo gyvena maži miesteliai, ir pasiūlyti jiems patogesnio gyvenimo idėjas.
„Norime dalytis idėjomis, estetizuodamos šalies visuomeninę ar gyvenamąją miestų aplinką, atgaivinti ir sukurti bei pritaikyti konkrečias teritorijas aktyviai gyventojų veiklai“, – sako projekto „Išmanusis miestas 9“ dalyvės.
Architektė / projektų vadovė K. Patašienė ir architektė S. Baltrūnienė įžvelgia aiškius skirtumus tarp Lietuvos miestų ir miestelių plėtros. Miestai, pasak jų, yra tvarkomi tikrai šiuolaikiškai, atsižvelgiant į pasaulines tendencijas, tačiau miesteliai vis dar sustingę sovietmečio kiaute. „Norisi, kad ir mažieji miesteliai būtų jaukūs, juose būtų patogu ir malonu gyventi. Gyvenimas ten vyksta išgyvenimo principu, nepritraukiant investicijų estetikai ir kokybei gerinti. Todėl džiaugiamės „Išmaniojo miesto“ iniciatyvomis ir galimybe dalyvauti kūrybiniame procese“, – sako architektės.
Projektuodamos Vytauto Didžiojo progimnazijos ir jos teritorijos atnaujinimą, K. Patašienė ir S. Baltrūnienė sieks naudoti universalų dizainą, atsižvelgti į Jurbarko gyventojų poreikius ir iniciatyvas. Jos įsitikinusios – miestai yra žmonės. „Kuo daugiau bus gyventojų iniciatyvų gyventi gražiau, tuo greičiau bus pritraukiamos investicijos ir įgyvendinamos kūrybinės idėjos.“
Druskininkų savivaldybė projekte dalyvauja su unikaliomis teritorijomis. Viena jų –istorinis miesto „Saulės takas“, įsikūręs pietrytinėje, miškingoje kurorto dalyje tarp tvenkinių ir upės. „Saulės tako“ atnaujinimo imasi architektės ir statybų inžinierės komanda „Créatur“, išsikėlusi iššūkį projektuoti rekreacijos ir sveikinimo objektą ir panaudoti dar nebandytas projektavimo ir dizaino priemones / programas.
Druskininkų savivaldybė siekia atnaujintos buvusio „Saulės tako“ teritorijos suplanavimo bei architektūrinių pasiūlymų vizijos, kurioje būtų numatyti sprendiniai, išplečiantys teritorijos rekreacines galimybes, išlaikant gamtos, kraštovaizdžio natūralumą. Šią teritoriją pasirinkusią „Créatur“ komandą sudaro Evelina Piatina –statybų inžinierė, šiuo metu einanti CAD vadovės pareigas Enfield savivaldybėje Londone, ir Elena Juškienė, kvalifikuota architektė, kurianti laikui nepavaldų dizainą architektūros, interjero ir kraštovaizdžio srityse.
„Créatur“ šią Druskininkų savivaldybės teritoriją pasirinko dėl jos kraštovaizdžio ir gamtos unikalumo bei įvairių rekreacinių veiklų vystymo potencialo. E. Piatina ir E. Juškienė sieks sudominti žmones gydymo oru, judesiu ir saule metodika siūlydamos modernius ir aktualius sprendimus, sukurs jungtis, integruojančias „Saulės taką“ į darnų Druskininkų miesto plėtojimą.
Pasak E. Piatinos ir E. Juškienės, žmogaus integracija ir sąveika su gamta šiuo metu yra viena opiausių problemų Lietuvos miestų planavime.
„Didžiuosiuose Lietuvos miestuose vis dažniau žmogaus veikla išstumia gamtą iš bendro miesto karkaso. Kalbant apie mažesnius miestus, daugumoje yra kultūrinio gyvenimo plėtros stygius, neišvystyta rekreacinė ir inžinerinė infrastruktūra“, – sako projekto „Išmanusis miestas 9“ dalyvės. Jos įsitikinusios, kad situacija pagerėtų, jeigu būtų tinkamai įvertintas architektūros, inžinerijos, rekreacinės ir mažosios architektūros elementų specifiškumas ir pritaikymas atsižvelgiant į regionų urbanistinį autentiškumą, medžiagų tvarumą, laikui nepavaldų dizainą.
„Miestai, norėdami kurti darnius ir žmonėms palankius miestus, turėtų glaudžiai sąveikauti su gyventojais ir atsižvelgti į visuomenės poreikius, atlikti apklausas. Mokytis iš kitų šalių sėkmingų patirčių, projektuojant įvertinti ne tik šios dienos aktualijas, bet ir numatyti ateities tendencijas bei galimas problematikas“, – teigia „Créatur“ komandos narės.
urnalas STRUCTUM, kaip kasmet peržvelgdamas praėjusius metus, kartu su architektų komisija išrinko įspūdingiausius 2022 metų projektus, kuriuos sukūrė Lietuvos architektai ir įgyvendino didžiausios, profesionaliausios statybos įmonės.
Nėra jokių abejonių, kad naujasis Dariaus ir Girėno stadionas yra ypatingas objektas Kaunui ir visai Lietuvai. Žiūrovų erdvėje telpa daugiau nei 15 tūkstančių sporto aistruolių. Ketvirtąją UEFA kategoriją atitiksiančiame daugiafunkciame sporto centre vyks ne tik aukščiausio lygio futbolo rungtynės, bet ir didieji koncertai bei kiti renginiai. Užbaigus greta vykstančias uždaro maniežo statybas, ateityje Dariaus ir Girėno stadionas pretenduos ir į tarptautinius lengvosios atletikos čempionatus. Stadiono projektui įgyvendinti reikėjo daugiau nei 43 mln. Eur investicijų. Į šią sumą įskaičiuotas ir penkių teniso kortų bei požeminės automobilių aikštelės, skirtos tarnybiniam transportui, įrengimas.
Architektas Tomas Kuleša primena, kad ši teritorija kaip miesto sporto infrastruktūros kompleksas pradėta vystyti beveik prieš 100 metų. Stepono Dariaus iniciatyva nusausinus čia buvusią pelkę, 1925 metais pastatytas pirmasis Lietuvos sporto stadionas. 1979 metais pagal architektų Boleslovo Zabulionio, Jono Putnaus ir Kazimiero Šešelgio projektą baigta stadiono rekonstrukcija, kur įrengta 9 500 vietų žiūrovams. Pagal 1931 metais architekto Vytauto Landsbergio-Žemkalnio parengtą projektą 1934-aisiais pastatyti Lietuvos sporto universiteto rūmai (tuomet Fiziško auklėjimo rūmai), o 1938 metais pagal inžinieriaus-konstruktoriaus Anatolijaus Rozenbergo projektą pastatyta Kauno sporto halė, kurios rekonstrukcija baigta šiais metais (architektas Marijus Preisas).
Šiuo metu statomas Kauno lengvosios atletikos maniežas pagal UAB „Archas“ (autoriai Tomas Kuleša, Neringa Sobesčiukaitė, Gintaras Čepurna) projektą.
„Stadionas yra greta unikalios Europoje sengirės Kauno ąžuolyno. Vizualinė integracija gamtiniame ir istoriniame kontekste neprarandant sportinės dvasios estetikos buvo sudėtingas ir daug pastangų pareikalavęs procesas. Dariaus ir Girėno stadionas yra daugiafunkcis kompleksas. Čia turėjome suderinti ne tik specifinius UEFA, LLAF reikalavimus, bet ir suprojektuoti kompleksą, tinkamą masiniams kultūros renginiams. Tam tikrais atvejais šie reikalavimai nesiderino, prieštaravo vienas kitam, todėl rasti tinkamą sprendimą nebuvo paprastas uždavinys. Kadangi pastatas yra miesto centre, tankiai urbanizuotoje teritorijoje buvo labai svarbu užtikrinti saugumą, išspręsti transporto, žiūrovų srautų, paskirstymo logistiką. Kadangi Lietuvoje UEFA standartus atitinkančių stadionų statybos tradicijos, švelniai tariant, nėra labai senos, daug ką darėme pirmą kartą ir tai tapo tarsi „ledlaužiu“, – apie objekto statybas pasakoja vienas iš projekto bendraautorių T. Kuleša.
Iš pagrindų atstatytą stadioną dengia išskirtiniai fasado elementai. Pagal pirminį sumanymą apdailą turėjo sudaryti medienos fragmentai, tačiau dėl itin jautrių priešgaisrinės apsaugos reikalavimų nuspręsta pereiti prie praktiško ir ilgaamžiško sprendinio – išskirtinai šiam projektui paruoštų aliuminio gaminių, aliuminio lamelių, kurios yra ilgaamžiškesnis ir patvaresnis sprendimas.
„Suskaičiavau 64 vien pastato fasado skirtingus eskizus iki tol, kol vieną gražią dieną man būnant komandiruotėje kolega Deivydas Pauža atsiuntė žinutę su tekstu: „Man rodos, radau „G“ tašką.“ Tiesa, jau radus „jį“ teko gana nemažai padirbėti, kol fasado idėja virto tuo, ką matote dabar. Paradoksas, kad tokios paskirties objekte fasadas yra mažiausiai svarbus elementas, neturintis jokios įtakos funkcijos užtikrinimui, tačiau, kaip įvaizdis, kaip miesto ženklas yra esminis.
Siekėme didelį pastato tūrį darniai integruoti istoriniame, urbanistiniame kontekste. Plastiška, „plazdanti“ stadiono tūrį juosianti vertikalių unikalių, specialiai šiam projektui sukurtų ir pagamintų lamelių struktūra atspindi pastato dinamišką sportinę / kultūrinę paskirtį, kartu jos plastiškumas atliepia gamtinį Ąžuolyno kontekstą“, – pasakoja T. Kuleša.
Naujajame projekte žiūrovų komfortą lyjant užtikrins „Geberit Pluvia“ – vakuuminė lietaus nuotekų sistema efektyviai surinks ir patikimai pašalins vandenį nuo pastato stogo, kuriai, palyginti su savitakine pastato lietaus nuotekų sistema, reikia žymiai mažiau vamzdynų ir vietos.
UAB „By & N“ (LEDlife) Dariaus ir Girėno stadione sumontavo šviesos diodų (LED) šviestuvus (išskyrus aikštės apšvietimą), išsiskiriančius dideliu efektyvumu bei originaliu dizainu, o specialiai pritaikyta spalva ir konstrukcija idealiai tinka šiam objektui.
15 tūkst. žiūrovų talpinantis Dariaus ir Girėno stadionas dėl savo dydžio ir architektūrinių elementų pareikalavo profesionalių ir efektyvių konstrukcinių sprendimų. Prie kokybiško ir sklandaus projekto įgyvendinimo prisidėjo įmonė „Peikko Lietuva“, turinti didelį gelžbetonio jungčių asortimentą ir siūlanti
plataus naudojimo statybines kompozitines konstrukcijas, skirtas tiek surenkamajam, tiek monolitiniam gelžbetoniui. „Peikko Lietuva“ varžtinės jungtys ir įdėtinės detalės buvo panaudotos efektyviam ir paprastam masyvių gelžbetoninių konstrukcijų sujungimui.
Naujajame Dariaus ir Girėno stadione šildymo ir vėdinimo sistemų tiekėju tapo bendrovė „Airwave Lietuva“ – puikiai savo srityje žinoma oro kondicionavimo, vėdinimo bei šildymo įrangos platintoja. Sukaupusi daugiau nei 20 metų patirtį, įmonė padėjo įgyvendinti aukštus Dariaus ir Girėno stadiono užsakovų reikalavimus ir pasiūlė aplinkai naudingą sprendimą su „Daikin“ produktu VRV.
Stadiono apšvietimo projektui įgyvendinti panaudota beveik 400 „Baltled“ šviestuvų, kurio vieno galia siekia 900 W: bendra sportinio apšvietimo galia siekia apie 348 kW, o bendras šviestuvų generuojamas šviesos kiekis viršija 42 mln. liumenų.
Daug patirties statybų versle sukaupusi prekybos statybinėmis ir apdailos medžiagomis įmonė „Kingsbud“ projektui tiekė „ArcelorMittal“ gamintojo laikantįjį stogo paklotą –kompetentinga ir patyrusi tiekėjo komanda taip pat teikė konsultacijas projektuojant, pasirenkant tinkamiausią produktą ir jį montuojant.
„Neabejoju, kad Pilaitės gimnazija taps šios miesto dalies gyvenimo ašimi. Ne veltui bendruomenė titulavo ją laukiamiausiu metų projektu, juk ši mokykla – žmonių aktyvios veiklos rezultatas, kurį mes su rangovais tik padedame įgyvendinti. Mokykla yra ne tik pastatas, kuriame laiką leidžia vaikai, tai vienybės, šviesos ir bendruomeniškumo simbolis“, –sako projektą valdančios „Vilniaus vystymo kompanijos“ direktorius Saulius Barauskas.
Architektūriškai pavyzdinę Pilaitės gimnaziją gali lankyti apie 1 000 vaikų. Mokykla suprojektuota taip, kad erdvėse mokiniai ir mokytojai laisvai bendrautų dienos metu, o vakarais ji atsivertų bendruomenei, taptų traukiančiu rajono centru.
„Šis gimnazijos pastatas buvo laukiamiausia mūsų komandos šių metų realizacija. Pastaruosius keletą metų švietimo architektūra Lietuvoje labai stipriai pasistūmėjo į priekį. Atidaryta ne viena moderni mokykla ar darželis. Neabejojame, kad galime ugdyti mokinių pasaulėžiūrą per architektūrą bei kokybiškai veikiančias erdves“, – sako pastato architektė, viena architektūros studijos „DO architects“ įkūrėjų Andrė Baldišiūtė.
Pilaitės mokyklos projektas išlieka atviras visą įgyvendinimo laikotarpį – įrengiant patalpas kyla naujų idėjų, kaip dar skatinti kūrybiškumą bei pritaikyti jas vaikų ir mokytojų bendruomenės kasdienybei. Štai rengiant darbo projektą nuspręsta išplėsti kompiuterių jungčių tinklą ir galimybes įkrauti nešiojamuosius kompiuterius, išmaniuosius telefonus ir planšetes, visų pirma – bibliotekoje ir valgykloje. Sporto salėse ir persirengimo kambariuose papildomų kištukinių lizdų suplanuota plaukų džiovintuvams, šviestuvams ir garsiakalbiams varžybų metu.
Dalį sėkmingos projekto eigos lėmė tai, kad pastatas suprojektuotas ir statybų procesas vykdomas taikant BIM (angl. Building Information Modelling – BIM, liet. statinio informacinis modeliavimas) technologiją. Sakoma, kad taikant BIM statinys pastatomas du kartus –pirmą kartą virtualiai, o jau antrą kartą – realybėje. Tai padeda išvengti ne tik geometrinių, bet ir loginių modelio elementų neatitikimų, atliekama nuoseklesnė patikra, tiksliai apskaičiuojami darbų kiekiai. Pilaitės gimnazijos projekte į BIM procesą buvo įtrauktos visos su projektu susijusios dalys – tiek vidaus, tiek lauko inžineriniai tinklai, taip pat sklypo sutvarkymo sprendiniai. Taip, atlikus visos apimties BIM modelį, statybos procesas tapo ne tik aiškesnis, bet ir sklandesnis.
Pilaitės gimnazijos projekte į BIM procesą buvo įtrauktos visos su projektu susijusios dalys – tiek vidaus, tiek lauko inžineriniai tinklai, taip pat sklypo sutvarkymo sprendiniai. Taip, atlikus visos apimties BIM modelį, statybos procesas tapo ne tik aiškesnis, bet ir sklandesnis.
„Be Live“ kurti inžineriniai sprendimai turėjo tapti pavyzdiniais ir rodyti pavyzdį naujos kartos mokykloms ir apskritai švietimo įstaigoms. „Be Live“ komanda padėjo sukurti kompleksinį gimnazijos pastato inžinerijos sprendimą, kurį galima palyginti su skirtingų atlikėjų sustygavimu į darnų chorą. Įmonės inžinieriai ir BIM koordinatoriai projekto ir jo įgyvendinimo kokybę užtikrino ne tik sukurtu skaitmeniniu dvyniu, bet ir vidine kokybės valdymo sistema. Tai ryškiausias iš penkių praėjusiais metais „Be Live“ vykdytų švietimo įstaigų statybos valdymo projektų.
Pilaitės gimnazijos projektui pasiūlyti „Geberit“ asortimento gaminiai išsiskiria būtent tuo, kad svariai prisideda prie išteklių taupymo ir tinka intensyviai naudoti: pasiūlyti „Geberit“ potinkiniai rėmai „Duofix Sigma“, įrengti „Geberit“ vandens WC nuleidimo mygtukai „Sigma 30“ ir aukštos kokybės sanitarinė keramika – šie produktai yra patikimi, taupo vandenį, patogūs naudoti, užtikrinamas ilgas jų garantinis laikotarpis bei pogarantinė priežiūra.
Naująją Pilaitės gimnaziją buvo patikėta statyti kvalifikuotai įmonei „Jungtiniai projektai“, turinčiai ilgametės patirties įvairios paskirties pastatų statybos darbų valdymo ir administravimo srityse.
Apželdinimo darbais rūpinosi MB „Atd.lt“. Nuveikta išties daug: Pilaitės gimnazijoje pasodinta 160 medžių ir 27 000 krūmų bei gėlių, pasėta veja, apželdinta ir ketvirto aukšto terasa.
Pagrindinio įėjimo link nuo arenos driekiasi šias erdves sujungsiantis pasažas. Naujasis statinys išsiskiria 50 m ilgio 10 takelių baseinu su 528 vietų tribūnomis žiūrovams. Čia vyks tarptautinio rango varžybos ir nacionalinės pirmenybės.
Antras, mažesnis baseinas pasitarnaus vaikų plaukimo pamokoms. Baseinas su visa infrastruktūra atitinka Tarptautinės plaukimo federacijos FINA reikalavimus. „Žalgirio“ arenos vandens sporto centras – vienintelis toks Baltijos šalyse ir projekte dalyvavusiems rangovams pažėręs iššūkių, jis tapo sėkmingai įgyvendintu architektūriniu „perlu“.
Greta įrengta ir 300 lankytojų talpinanti SPA zona su trijų skirtingų temperatūros režimų pirčių kompleksais, pramoginiais baseinais vaikams ir suaugusiesiems, masažinėmis voniomis, pirčių kompleksais, relaksaciniais kambariais ir kavine. Vandens sporto centre įrengtas ir 200 vietų sporto klubas.
Pagal sutartį naujasis kompleksas buvo pastatytas laiku. A+ energinės klasės vieno aukšto su antresole pastato bendrasis plotas siekia 18,4 tūkst. kv. metrų. Generaliniu statybos rangovu pasirinkta UAB „Conresta“.
„Svarbiausia užduotis buvo suprojektuoti sportinį baseiną, atitinkantį tarptautinius plaukimo federacijos FINA reikalavimus. Šią užduotį mums sėkmingai pavyko įgyvendinti ir būrio profesionalių rangovų, architektų dėka, šiandien turime daugiafunkciame vandens sporto centre įrengtą 50 m ilgio baseiną su dešimčia plaukimo takų, o čia pat – mažesnį 80 cm gylio dviejų takų baseiną vaikų plaukimo pamokoms. Neabejojame, kad naujasis vandens sporto centras taps stipriu traukos centru visos šalies mastu“, – sako Kauno savivaldybės Statybos valdymo skyriaus vedėjas Vigimantas Abramavičius.
Pagal išskirtinę E. Miliūno studijos architektų pasiūlytą idėją naujasis statinys yra integruotas į natūraliai susiformavusį salos reljefą.
Pasak baseiną projektavusio architekto Aurimo Ramanausko, unikali vieta padiktavo ir unikalius architektūrinius sprendinius. Statinys išnaudoja esamą reljefą, susiliejantį su statiniu ir tampantį jo penktuoju fasadu – želdintu stogu.
„Projektuojat centrą buvo numatytos moderniausios šiandien vandens apdirbimo technologijos, visų pastato inžinerinių dalių maksimalus automatizavimas ir ekonomiškumas“, – pabrėžė projekto autorius A. Ramanauskas. Visam kompleksui unikalumo suteikia tai, kad šiltuoju metų laiku baseino funkcija išsiplečia į rekreacinę lauko zoną su dekoratyviniais augalais, poilsio zonomis, sporto aikštynais.
Pagrindinis Žalgirio arenos vandens sporto centro hidroizoliacinių sistemų tiekėjas – UAB „Velve M.S.T.“ – MAPEI statybinės chemijos grupės atstovas Lietuvoje, kurio medžiagos buvo
naudojamos daugeliui baseinų ir aplink juos esančioms grindims įrengti, dušų zonose, sienoms ir grindų plytelių tarpams užpildyti.
Prie kokybiško ir sklandaus vandens sporto centro projekto įgyvendinimo prisidėjo bendrovė „Peikko Lietuva“, turinti didelės patirties plonų perdangų konstrukcijų, varžtinių kolonų jungčių bei surenkamojo ir monolitinio gelžbetonio jungčių gamyboje. „Peikko Lietuva“ orientuojasi į nuolatinį naujų, pažangių ir patikrintų gaminių bei sprendimų kūrimą. Projekte buvo panaudotos armavimo sistemos PSB®, jungčių armavimo sistemos ARBOX®, laisvo judėjimo surenkamosios jungčių sistemos TERAJOINT® bei apkrovas perduodantys termoizoliaciniai jungčių elementai EBEA®. Tai leido užtikrinti greitą montavimo procesą bei saugią pastato eksploataciją.
Žalgirio arenos vandens sporto centre sumontuoti „Baltled“ šviestuvai, išsiskiriantys dideliu efektyvumu bei kitomis puikiomis savybėmis, atitinkančiomis visus sporto centrų, ledo arenų ar aikštynams keliamus reikalavimus.
Šiame projekte buvo panaudotos gamintojo „Aluprof“ aliuminio ir stiklo profilių sistemos, kurios buvo sumontuotos kartu su partneriais UAB „Marx Vilnius“. Anot „Aluprof“ regiono vadovo Vaido Vičiaus, specialiai šiam projektui buvo sukurtas naujas fasadinių sistemų sprendimas su industrinio tipo skersiniais ir statiniais bei struktūriniu stiklinimu. Projekte taip pat panaudotos struktūrinio stiklinimo durys, vidinės pertvaros bei priešgaisrinės konstrukcijos pagamintos iš „Aluprof“ sistemų. Naudota speciali profilių dvigubo padengimo technologija, panaši kaip naudojama laivų statyboje – pradžioje profiliai padengiami specialia epoksidine danga ir tada dažomi milteliniu būdu. Panaudojus šią technologiją net ir labai agresyviai baseino aplinkai suteikta ilgiausia rinkoje 12 metų garantija.
Molėtuose baigtas statyti aukštųjų technologijų įmonių grupės „Teltonika“ technologijų centras. Beveik 11 tūkst. kv. metrų ploto pastatas iškilo vos per dešimt mėnesių. Lietuviško kapitalo įmonės investicija į šį projektą sieks 34 mln. eurų. Tai didžiausia verslo investicija Molėtuose. Naujajame technologijų centre įsikūrė antrasis „Teltonikos“ įmonių grupės gamybos padalinys, administracinis ir projektavimo biurai, laboratorijos bei testavimo padalinys, įrengtos logistikos erdvės produkcijai sandėliuoti. Per keletą metų „Teltonikos“ technologijų centre bus sukurta 500 darbo vietų. Čia bus gaminami daiktų interneto prietaisai, moderni telemedicinos įranga ir elektromobilių įkrovimo stotelės.
Technologijų centrą projektavusi UAB „2L Architects“ komanda (projekto vadovas Paulius Latakas ir projekto architektė Kristina Šimkūnaitė) teigia, kad tai itin šiuolaikiškas ir tvarios gamybos standartus atitinkantis aukštųjų technologijų statinys. Dviejų aukštų su antstatu pastatas yra energiškai efektyvus – pasiekta A++ energinė klasė. Statybai naudotos aplinkai draugiškos medžiagos ir energiją taupančios inžinerinės sistemos, instaliuotas taupus LED apšvietimas.
Pastatas iškilo prie pagrindinio įvažiavimo į Molėtus, šalia komercinių ir gyvenamųjų namų. Prie jo įrengti dideli žalieji plotai ir želdiniai, išsaugoti sklype augę medžiai, įrengtos poilsio zonos darbuotojams, o už sklypo ribos – dviračių ir pėsčiųjų takas bei suoliukai, skirti naudoti visiems Molėtų gyventojams.
Ilgo pastato fasadai ritmiškai skaidomi vertikaliai išdėstytomis daugiasluoksnėmis plokštėmis ir aliuminio lamelėmis, kurios vietomis „nubėga“ nuo
skaidrių zonų ant aklinų ir taip sukuria vientisą vaizdą. Po vienu stogu suprojektuotos skirtingos paskirties erdvės – biurai, laboratorijos ir gamybos patalpos. Buvo svarbu užtikrinti funkcinių zonų tarpusavio ryšius, kad net erdviškai atskirtos patalpos susisiektų vizualiai ir funkcionaliai, užtikrinant visų sričių darbuotojų bendravimą.
Ilgame pastate du pagrindiniai įėjimai numatyti pastato centre: vienas veda į antro aukšto administraciją, kitas – į persirengimo patalpas ir gamybą.
Pastato įėjimas akcentuojamas aukštesniu, iškilesniu holu. Pirmajame aukšte išdėstytos gamybos, laboratorijų ir sandėlių patalpos. Antrojo aukšto pietinėje pusėje palei fasadą į abi pastato puses nuo centrinio holo išdėstytos administracinės patalpos – biurai, bendro naudojimo susitikimų ir konferencijų kambariai su rezervavimo sistema.
Komandiniam darbui suprojektuoti didesni kabinetai, skirti 5–7 žmonėms. Atviro plano kabinetuose darbo vietos suskirstytos grupėmis ir numatytos „salos“ viduryje patalpų.
Gamybos ir administracijos zonas jungia bendras antrojo aukšto 1 000 kv. m ploto atviras daugiafunkcis holas, skirtas darbuotojų poilsiui ir renginiams, taip pat nepriklausomoms darbo vietoms. Čia per dideles vitrinas galima iš viršaus stebėti gamybos procesą. Šildantis akcentas monochrominiame įmonės interjere –natūralaus medžio detalės.
„Teltonikos“ technologijų centre „Domus Lumina“ sumontavo ritinines užuolaidas „Screen“, kurių 3 proc. šviesos pralaidumo audinys sulaiko tiesioginius saulės spindulius, bet neužtemdo patalpų ir leidžia kurti ergonomišką aplinką, ypač svarbią gamyklinėse patalpose.
UAB „Narbutas Lietuva“ komanda naujajame pastate įrengė mobilias ir komfortiškas darbo vietas, taip pat įgyvendino funkcionalius baldų sprendimus poilsio ir paslaugų erdvėse: daugiausia dėmesio skirta baldų funkcionalumui ir mobilumui, kad prireikus baldus būtų galima lengvai perdėlioti ar papildyti ir taip pritaikyti darbo ir poilsio zonas kiekvieno poreikiams, o kiekviena darbo vieta būtų ergonomiška ir patogi.
„Samsung“ atstovybė Baltijos šalyse pasiūlė technologijų centre optimalų sprendimą gamybinėms patalpoms šildyti ir vėsinti: sumontuota naujos kartos moderni VRF įranga „Samsung DVM S2“ – net 1 340 kW (1,34 MW) galios vėsinimo ir šildymo sistema, turinti integruotą AI (dirbtinio intelekto) kontrolę.
Daug patirties prekyboje statybinėmis ir apdailos medžiagomis sukaupusi įmonės „Kingsbud“ komanda „Teltonikos“ pastato vidaus pertvaroms parinko ir suprojektavo apie 2 500 kv. m ploto baltos spalvos ugniai atsparias (EI60, degumo klasė A2-s1, d0) 120 mm storio daugiasluoksnes plokštes su akmens vatos užpildu, taip pat pateikė specialius ugniai atsparius plokščių montavimo mazgus, tvirtinimo ir skardinimo elementus, o „Kingsbud“ specialistai konsultavo rangovą pastato ugniasienių montavimo klausimais
„Teltonikos“ technologijų centro statybos pareikalavo profesionalių ir efektyvių konstrukcinių sprendimų, todėl prie kokybiško ir sklandaus projekto įgyvendinimo prisidėjo bendrovės „Peikko Lietuva“ specialistų komanda: bendrovė pasiūlė plataus naudojimo statybines kompozitines konstrukcijas, skirtas lengvai išvedžioti komunikacijas, taupyti patalpų aukščiui ir įrengti 2,4 m ilgio gembėms.
„Teltonikos“ pastato stogas patikėtas patyrusiai specializuotai stogo konstrukcijų ir daugiasluoksnių plokščių montavimo įmonei UAB „Stogrenta“, kuri naudoja patvarias PVC stogo dangos medžiagas ir stogą įrengė taip, kad ant jo galėtų būti sumontuota saulės elektrinė.
Kauno objektų žemėlapį papildė nauja Kauno technologijos universiteto (KTU) biblioteka, kuri yra atvira ne tik akademinei bendruomenei, bet ir miestiečiams. Naujoji vieta, įsikūrusi Studentų miestelyje, laikoma viena šiuolaikiškiausių darbui ir mokymuisi skirtų erdvių ne tik Kaune, bet ir visoje Lietuvoje.
Biblioteka tampa ne tik mokymosi, bet ir socialine erdve, kuri skatina šiuolaikiškos visuomenės kūrybingumą ir individualumą. Šiemet Lietuva mini universitetų metus, todėl visai nebe priežasties KTU Studentų miestelyje atidaroma nauja daugiafunkcė erdvė kartu su integruota biblioteka – inovatyvi, darbui bei įvairiapusiam laisvalaikiui pritaikyta 2,4 tūkst. kv. metrų mokymosi erdvė.
Naujoji KTU biblioteka lankytojams siūlo keturias – individualias, tylaus mokymosi, pristatymų, grupinio darbo – erdves. Šiose patalpose įrengta virtuvė, darbo kabinetai personalui, daugiau nei 440 darbo vietų, iš jų 115 darbo vietų skirta individualiai dirbantiems studentams, 153 grupinio darbo vietos, 70 vietų erdvė pristatymui ir renginių organizavimui, taip pat laisvalaikio ir poilsio erdvės. Įrengtą pristatymų amfiteatro erdvę planuojama naudoti ir renginiams, o jiems nevykstant patalpa bus pritaikoma studentų susibūrimams ir laisvalaikiui.
„Per pastaruosius keletą dešimtmečių bibliotekos ir jų vaidmuo visuomenėje keitėsi, jos tapo atviros, bendraujančios ir teikiančios pagalbą ir išteklius, kurių reikia lankytojams. Biblioteka yra ne tik knygos ar elektroniniai ištekliai, modernios ir patogios skaityklos. Pirmiausia, tai jos lankytojai, kurie lankosi bibliotekoje, norėdami įgyti žinių ar jomis dalytis su kitais“, – sako KTU bibliotekos direktorė Gintarė Tautkevičienė.
„Iki daugiafunkcės erdvės su integruota biblioteka statybos darbų, kurie truko metus, pradžios vyko gana ilgas pasirengimo procesas“, – sako G. Visockas. Pasak jo, pasirengimas bibliotekos statyboms prasidėjo dar 2018 metų pabaigoje, o prie projekto prisidėjo daugybė savo srities profesionalų.
fasadą ir atkartojant stačiakampio plano korpuso jungtis. Taip pat buvo atsižvelgta ir į Kultūros vertybių registre nurodytus fasadų spalvinius sprendinius (fasadų juodų langų rėmai ir balto tinko sprendinys). Rekonstravimo metu fasadui buvo naudojamas kalkių ir cemento mišinio tinkas, dažytas silikatiniais dažais. Prisitaikant prie pastato vidaus suplanavimo bei išsaugant išorės kultūros paveldo palikimą, pavyko išpildyti bibliotekos erdvėms keliamus reikalavimus ir kartu sukurti universalumo poreikį“, – pabrėžia G. Visockas.
tiek balduose. Konsultavomės su prof. architektu Vytautu Jurgiu Dičiumi, kuris projektavo KTU miestelio pastatus. Poilsio erdvėje palikome ir apšvietėme jo kurtą kompoziciją“, – pasakoja „KAI Dsgn & Arch“ architektės.
Pasak jos, kuriant daugiafunkces erdves su integruota biblioteka, buvo išskirtos pagrindinės vertybės, kurių buvo laikomasi viso projektavimo metu: inovacijos (modernios technologijos), ekologija (siektina, kad naudojamos medžiagos kuo mažiau kenktų aplinkai su galimybe perdirbti jas, rūšiuojamos atliekos), inspiruojantis interjeras (aplinka turi skatinti kūrybiškumą, naudojamos spalvos, tekstūros, medžiagos, kurios turi įtakos bendrajam žmogaus darbingumui, veikia nuotaiką), ergonomija (ergonomiška darbo aplinka, kurianti gerą psichinę būseną ir didinanti darbo našumą).
„Vienas pagrindinių iššūkių – visų spalvų suvedimas per skirtingas medžiagas tiek grindyse, ant sienų ar baldų, kitų elementų, naudojamos tos pačios spalvos, atspalvių atitaikymas. Pagrindinė laiptinė – šviečianti iš tolo. Panaudota viena ryškesnė spalva visame interjere – oranžinė. Visi metalo turėklai, nudažyti tokia spalva, sukuria tarsi atskirą interjero bloką, aplink kurį sukasi visa kita“, – sako architektės.
Rekonstruotas pastatas yra Kaune, Studentų g. 48. Šiuo adresu esantis pastatas įrašytas į Kultūros paveldo departamento Kultūros registrą ir priklauso Kauno technologijos universiteto pastatų kompleksui, kurį sudaro: Statybos rūmai, Cheminės technologijos fakulteto rūmai ir Elektronikos rūmai. Pastatų viena iš vertingųjų savybių – tūrinė erdvinė kompozicija – fasadas. Dėl šios priežasties vykdyta esamo pastato rekonstrukcija performuojant vidaus laikančiąsias konstrukcijas ir erdvės tūrius.
„Rengiant rekonstravimo projektą būtent į šią savybę buvo atsižvelgta formuojant
Patrauklią, įkvepiančią mokymosi ir laisvalaikio erdvę pateikiant vidaus interjero sprendimus įgyvendino „KAI Dsgn & Arch“ architektė Agnė Kriaučiūnaitė ir Deimantė Vaičiukynaitė.
„Pirmiausia, KTU siūlėme tris galimas interjero koncepcijas ir jas visas stengėmės susieti su KTU universiteto brandbook ’u. Lankėmės interjero dizaino parodoje Stokholme ir tų metų paroda bei spalvotyra inspiravo vieną iš idėjų, kurią pristatydamos ir pavadinome STHLM. Parinktos penkios spalvos dominuoja bendrame interjero fone tiek grindų, sienų apdailoje,
Specialistės pabrėžia, kad buvo pasirinkti pasteliniai medžiagų ir paviršių atspalviai: melsva, geltona, šviesiai pilka ir žalsva. Jie nuteikia kūrybiškam darbui, inspiruoja, suteikia žaismingumo, nevargina. Ryški oranžinė suteikia išskirtinumo, energijos ir dinamikos pojūtį.
Prie naujosios KTU bibliotekos projekto prisidėjo UAB „Velve M.S.T“ – MAPEI statybinės chemijos grupės atstovas Lietuvoje. Objektui tiektos pažangios cementinių ir poliuretano liejamųjų grindų sistemos ULTRATOP bei MAPEFLOOR, taip pat didelio stiprio betono pagrindo sistema TOPCEM. MAPEI koncernas yra tarp pasaulinių lyderių teikiant aukštos kokybės sprendinius betono konstrukcijų apsaugai bei remontui ir savo asortimente turi daugiau kaip 6 000 produktų.
Vilniuje, Laisvės prospekte, duris atvėrė modernus verslo centras „Girteka Park“ (buvęs „Freedom 36“), kuriame suprojektuota 14 000 m² biurų patalpų. Šešių aukštų biurų pastato ir po ja įrengtos požeminės automobilių aikštelės, kurioje telpa 370 vietų, statybos jau baigtos. Taip pat įrengta elektromobilių įkrovos vietų, dviračių saugyklų ir dviratininkams skirtų dušų bei persirengimo kambarių. Verslo centras „Girteka Park“ pastatytas laikantis tarptautinio tvarių pastatų standarto BREEAM, jam siekiama gauti BREEAM „New Construction Very Good“ sertifikatą.
Naujajam „Girteka Park“ verslo centrui nekilnojamojo turto plėtros bendrovė „Galio Group“ rado strategiškai patrauklią vietą: vakarinėje Vilniaus dalyje tai viena judriausių transporto arterijų sankirtų; Laisvės prospekte, iš kurio miesto centras bei autobusų ir geležinkelio stotys lengvai ir greitai privažiuojami automobiliu ar viešuoju transportu.
Šiose patalpose įsikūrė daugiau nei 2 tūkst. didžiausios nuosavų vilkikų parką valdančios bendrovės Europoje „Girteka Logistics“ administracijos padalinių darbuotojai. „Girteka Park“ vardu pavadintame biure darbuotojai gali nuolat keisti darbo vietas, dirbti tiek užtikrinančiose privatumą, tiek specialiai darbui komandose pritaikytose erdvėse. Išskirtiniame gamtos oazę primenančiame interjere įrengta sporto salė, biblioteka, restoranas ir kitos erdvės, atitinkančios šiuolaikines biurų tendencijas ir naujosios realybės suformuotus darbo aplinkos poreikius.
Čia dirbantys žmonės gali mėgautis ne tik patogia darbo aplinka, bet ir aktyviam poilsiui pritaikytomis erdvėmis. Taip pat bus įrengtos daugiau nei 1 000 m2 ploto keturios lauko terasos ant stogo su apželdinimo sprendiniais, kuriose darbuotojai galės dirbti darbui lauke pritaikytose darbo vietose, valgyti ir ilsėtis poilsio erdvėse. Terasos taip pat bus pritaikytos renginiams darbuotojams ir svečiams. Projekte panaudota nemažai technologinių sprendimų, užtikrinančių darbo vietų ekologiškumą ir novatoriškumą.
Verslo centrą „Girteka Park“ projektavo bendrovės „Unitectus“ architektai Tauras Paulauskas ir Tomas Tankelevičius. Generaliniu statybos rangovu pasirinkta UAB „Conresta“.
Pasak architektų studijos UAB „Unitectus“ architekto T. Tankelevičiaus, architektūrinė pastato koncepcija yra pagrįsta kontrasto principu, nuo uždarų ir erdviškų tūrių iki medžiagiškumo – panaudoto betono ir stiklo derinio. „Surenkamųjų gelžbetoninių plokščių su langų angomis tektonika sudaro didžiumą pastato fasadų ir formuoja jų ritmiką. Tačiau rytinis pastato fasadas ir dalis šiaurinio yra sterilaus stiklo plokštumos“, – sako T. Tankelevičius.
„Girteka Park“ verslo centrui išskirtinumo suteikia antstatas su terasa ant stogo. Apatinių aukštų langų angų ritmas šios terasos perimetru tampa klasikiniu atviru peristiliu. „Projekte panaudoti išskirtiniai sprendiniai – tai pastato peristilis, atvertas ir pakeltas pirmas aukštas. Surenkamų trisluoksnių elementų apdailintas betonas pagamintas su baltos spalvos pigmentu, o šių sienų išorinės techninės siūlės suvestos su angų kontūrais, – pabrėžia architektas. – Taip pat gana išskirtinis sprendimas yra tiesioginis į(iš) važiavimas į antro rūsio aukšto automobilių stovėjimo aikštelę, kurį pavyko įgyvendinti tik dėl esamo reljefo ypatumų.“
UAB „Narbutas Lietuva“ komanda naujajame verslo centre „Girteka Park“ įrengė 1 200 komfortiškų darbo vietų, konferencines bei poilsio erdves, kuriose dominuoja ramūs, tamsesni atspalviai: dalis baldų gaminti pagal individualius projektus, dalis – iš užsienio tiekėjų kolekcijų, siekta sukurti maksimaliai komfortišką ir ergonomišką biuro aplinką.
UAB „Mosas“ jau antrą dešimtmetį rūpinasi efektyvių hidroizoliacijos sprendimų (pamatai, grindys ant grunto, perdangos, versti ir žali stogai) tiekimu viešuosiuose pastatuose, todėl naujajame pastate komanda naudojo bentonitinio molio gaminius „Voltex“, kaip garų barjerą ir pagrindinę hidroizoliaciją po grindimis.
Europos sanitarinių produktų gamybos lyderė šveicarų kompanija „Geberit“ įsitraukė į objekto projektavimo ir statybos procesus nuo techninio projekto rengimo etapo – svarus indėlis projektuojant ir įdiegiant savitakinę lietaus nuotekų sistemą, kuriai panaudota HDPE vamzdynų sistema.
Prie kokybiško ir sklandaus naujojo verslo centro projekto įgyvendinimo prisidėjo bendrovė „Peikko Lietuva“, siūlanti inovatyvius ir laiko patikrintus sprendimus tiek architektams ir konstruktoriams, tiek projektuotojams, vystytojams, surenkamojo gelžbetonio ar pramoninių mašinų gamintojams. „Peikko Lietuva“ gaminamos DELTABEAM® kompozitinės sijos buvo pasirinktos kaip optimaliausias konstrukcinis sprendimas, skirtas dideliam tarpatramiui ir 3,5 m ilgio gembėms įrengti, ant kurių buvo atremtas pastato fasadas.
Viena didžiausių Europoje aliuminio langų, durų bei aliuminio ir stiklo fasadų gamintoja „Reynaers“ prie šio projekto prisijungė dar projektavimo stadijoje. Architektūrinis sumanymas buvo turėti kuo siauresnius rėmus. Tačiau dėl didelių atstumų tarp pastato kolo-
nų (šiuo atveju tai buvo 8 m) perdangų įlinkiai taip pat buvo didesni. Tam, kad būtų išspręsta įlinkių įtaka fasadams, reikėtų storinti fasadinę sistemą, t. y. naudoti elementinę sistemą su gerokai platesniais aliuminio profiliais arba storinti perdangas. Abu sprendimai brangintų pastato statybą. „Reynaers“ inžinierių dėka buvo rastas sprendimas panaudoti CW60HI fasadinę sistemą su ekscentriniu stiklinimu ir taip išspręsti atsiradusių įlinkių įtaką fasadams. Projekte naudotų fasadų CW60HI bei langų „MasterLine8“ sistemų šilumos laidumo koeficientas yra <0,8 W/m2K ir atitinka A++ klasės pastatų reikalavimus.
„Linkmenų ir Žalgirio gatvės dėl strategiškai itin patogios vietos išgyvena tikrą atgimimą – jose ir aplink kuriasi verslo ir prekybos centrai, plečiasi paslaugų ir transporto infrastruktūra. Užsibrėžėme tikslą šioje miesto dalyje įgyvendinti didelės teritorijos konversiją ir sukurti modernų, šiuolaikinius reikalavimus atitinkantį rajoną su verslo ir gyvenamosiomis patalpomis. Tai savotiška miesto mieste vizija, kurios idėja – suteikti galimybę dirbti ir gyventi šalia miesto centro, išvengiant kasdienių automobilių spūsčių, kai viskas pasiekiama pėsčiomis“, – sakė bendrovės „YIT Lietuva“ generalinis direktorius Kęstutis Vanagas.
Modernus 5 aukštų verslo centras „Naujasis Skansenas Ž“, iškilęs Žalgirio g. 112, vertinamas dėl aukštos kokybės, geros lokacijos sostinės centre bei puikiai išplėtotos susisiekimo ir paslaugų infrastruktūros. Netoliese – Konstitucijos prospektas, kitapus Neries – sostinės Senamiestis. Verslo centras statytas laikantis BREEAM tvarių pastatų sertifikato reikalavimų, užtikrinančių aplinkos ir energijos tausojimą bei aukštą komforto lygį pastate dirbantiems žmonėms. A+ energinės klasės pastate integruoti įvairūs aplinką tausojantys ir energiją taupantys inžineriniai sprendimai, patalpos atitinka aukštus akustinio komforto parametrus.
Biurų pastato „Naujasis Skansenas Ž“ nuomojamų patalpų plotas siekia 7 550 kv. metrų. Visame verslo centre gali dirbti apie 750 darbuotojų.
2021 metų pabaigoje bendrovė „YIT Lietuva“ pardavė verslo centrą „Naujasis Skansenas Ž“ fondui „East Capital Real Estate IV“.
Kvartalo „Naujasis Skansenas“ biurų pastatus sostinės Žalgirio ir Linkmenų gatvėse suprojektavusios „Vilniaus architektūros studijos“ architektai Algimantas Pliučas ir Karolis Radiūnas teigė, kad juos planuojant atsižvelgta į Šnipiškių mikrorajono poreikius, įsiliejant į susiformavusį architektūrinį kontekstą ir atliepiant Žalgirio gatvės pastatų charakterį. Šioje Vilniaus dalyje pastatai statomi neaukšti, įvertinus tai, buvo pasiūlyta „gulsčio dangoraižio“ architektūrinė idėja: tarsi jis sukurtas pagal Konstitucijos prospekto dangoraižių pavyzdį, bet jo struktūra suformuota ne vertikaliai, o horizontaliai.
Architektūrinės išraiškos priemonės skirtos pabrėžti 5 aukštų, didelio tūrio pastato su antstatu horizontalumą. Fasado langų forma vizualiai pažemina ir pailgina statinį. Viršuje esantys biurų aukštai horizontaliu padalijimu atskiriami nuo apačioje esančios komercinių patalpų zonos su didelėmis vitrinomis. Sudalijimą paryškina pasirinkta spalvinė gama – balta ir juoda spalvos.
Biurų pastatas išsiskiria dideliu, beveik 2 000 kv. m aukšto plotu. Vidaus erdvės sukurtos lengvai transformuojamos. Biurai lengvai pritaikomi tiek vienam dideliam, tiek keliems smulkiems nuomininkams.
Pastato trečiojo aukšto grindų lygyje suformuoti du atviri nesusisiekiantys vidiniai kiemeliai, kurių erdvė kyla po atviru dangumi per visą pastato aukštį – tris viršutinius pastato aukštus. Į kiemelius žvelgia biurų langai. Kiemeliai kaip šviesos šuliniai leidžia apšviesti biurus natūralia šviesa tiek pietinėje, tiek ir šiaurinėje pastato pusėje. Trečiojo aukšto biurų darbuotojai turi išėjimą iš biurų į vidinius kiemelius. Ketvirtojo ir penktojo aukštų biurų darbuotojams įrengta maždaug 1 000 kv. m terasa ant pastato stogo.
Laikantis centrinėse miestų dalyse formuojamo perimetrinio užstatymo koncepcijos, verslo centras „Naujasis Skansenas Ž“ pastatytas prie gatvės ir jo priekyje nėra automobilių stovėjimo aikštelių, jiems suformuotas įvažiavimas už pastato. Jo pietiniame fasade įrengta antžeminė daugiaaukštė stovėjimo aikštelė greta du aukštus užimančių komercinių ir techninių patalpų. Kiekviena funkcinė pastato dalis turi savo architektūrinę išraišką.
Viešbučių tinklą „SPA Vilnius“ sudaro trys viešbučiai ir SPA centrai Druskininkuose, Anykščiuose ir Vilniuje, unikaliai panaudojantys vertingus gamtos resursus, Lietuvos kurorto tradicijas derinantys su šiuolaikiniais technologiniais ir vadybos sprendimais.
Gydomasis ir poilsio centras „SPA Vilnius Druskininkai“ įsikūręs seniausio ir didžiausio Lietuvos kurorto, esančio ant Nemuno kranto, centre. Po vienu stogu veikia 4* viešbutis ir SPA centras. Svarbiausias turtas – šalia esantis mineralinio vandens šaltinis, iš kurio tiesiai į sveikatinimo centrą tiekiamas aukštos mineralizacijos vanduo. SPA centre veikia baseino ir pirčių kompleksas, restoranai, SPA baras ir konferencijų centras.
Aštuonių aukštų viešbutyje „SPA Vilnius Druskininkai“ iš viso yra 161 svečių kambarys. Interjeras santūriai elegantiškas ir funkcionalus, jame daug natūralių medžiagų, vyrauja pastelinės spalvos, o išsklaidytas apšvietimas kuria ramią atpalaiduojančią atmosferą. 30 naujo dizaino dviviečių kambarių, studijų, liuksų ir šeimos apartamentų įrengta pastato pirmajame aukšte, iš kurio patogu patekti į atnaujintą restoraną ar SPA centrą. Dauguma naujų kambarių turi terasas, išeinančias į ramią K. Dineikos pėsčiųjų alėją.
Dizaino studijos „YES.design“ komanda (projekto vadovė architektė Greta Valikonė) pasakojo, kad naujų kambarių interjerui pasirinkti ramūs, natūralūs žemiški atspalviai, papildyti sodriais atspalviais, siekiant sukurti jaukių namų atmosferą bei išlaikyti interjero harmoniją su gamta. Pasirinktos natūralios medžiagos – medis, aukštos kokybės audiniai ir natūralus akmuo. Taip pat naudotos smėlio spalvos, sendinto žalvario detalės – tai šilto kolorito medžiagos, kurios padeda erdvei suteikti dar daugiau šilumos ir atpalaiduojančios nuotaikos. Pagrindiniais akcentais tapo neutralaus medžio detalės, pasikartojančios tiek balduose, tiek ir apdailos detalėse.
Ryškesnė spalva pasirinkta tik svečių kambariuose – melsva vandens, kuri irgi įsilieja į žemės spalvų gamą. Recepcija ir pagrindinio vestibiulio apdaila atnaujinta pagrindine smėlio spalvų palete. Šios zonos centre žaliuoja gyvas lietuviškas klevas, aplink jį suformuota priimamojo erdvė. Lenktos formos recepcijos baras pagamintas iš natūralaus šviesaus akmens. Svečių kambarius ir bendrąsias viešbučio erdves puošia specialiai šiam projektui tapyti ir anglimi piešti Aimos Sodonienės paveikslai.
Atnaujintose SPA baseino erdvėse prislopinta išsklaidyta šviesa ir juodas skalūnas, panaudotas sienų dekorui, vertikaliomis sienų kompozicijomis dar labiau pabrėžia aukštą baseino erdvę. Taip pat įrengtas naujas baseinas vaikams, atnaujintos drabužinės. Nauji akcentai sukurti atnaujintose pirtyse. Atnaujintas viešbučio restorano interjeras, įrengtas SPA baras.
„YES.design“ komandą įkvėpė biuvetės erdvė antrajame aukšte. Dizaineriai pažvelgė į šią geriamo vandens zoną kaip į vandens šventyklą. Sukurta šviečiančio natūralaus onikso siena suformuoja apskritą portalą, per jį takas tarp žaliuojančių berželių veda į tamsią zoną po dirbtiniu žvaigždėtu dangumi. Tai suteikia mineralinio vandens zonai mistikos ir magijos.
Viešbučio „SPA VILNIUS Druskininkai“ atnaujinimo projekte atlikti elektros, silpnų srovių ir procesų valdymo instaliaciją patikėta įmonei UAB „Eurotinklai“, kurios darbuotojai turi aukštą kvalifikaciją ir daug patirties integruoti elektros paskirstymo, apšvietimo sistemas ir pastatų automatikos sistemas bei atlikti įvairios paskirties pastatų elek-
tros jėgos ir apšvietimo tinklų montavimo ir remonto darbus, o tai leidžia konkuruoti su didelėmis įmonėmis, profesionaliai atlikti darbus ir pasiekti kokybiškų bei optimalių rezultatų bei pelnyti klientų, rangovų ir subrangovų pasitikėjimą.
Viešbučio „SPA Vilnius Druskininkai“ baseino ir SPA zonose įtempiamas lubas sumontavo specializuota įmonė UAB „Briliantinės lubos“, kurios komanda kokybiškai ir profesionaliai montuoja įtempiamas lubas visoje Lietuvoje ir sukaupė jau daugiau nei 10 metų patirties.
Palangoje po daugiau nei metus trukusio remonto darbų buvę „Šilko“ fabriko poilsio namai tapo prabangių apartamentų projektu „Palanga Dreams“. Maironio gatvėje stovinčiame trijų aukštų pastate „Palanga Dreams“ (liet. „Palangos Svajos“) iš viso suprojektuotos 23 prabangios poilsio erdvės. Įspūdingos architektūros vėlyvojo modernizmo pastatas Palangoje pastatytas pagal architektės Irenos Likšienės projektą, o pastaraisiais metais stovėjo apleistas. Prikelti pastatą naujam gyvenimui ir investuoti į jį pasiryžo bendrovė UAB „Reefo“, kuri nutarė ne griauti, o kurti atnaujinimo projektą, išlaikant vertingiausius pastato bruožus. Užbaigus atnaujinimo projektą pastatas tapo išraiškingu ir šiuolaikišku poilsio apartamentų kompleksu.
Pastato architektė I. Likšienė žurnalui STRUCTUM pasakojo, kad projektas parengtas ir realizuotas 1985–1987 metais. „Tuo metu mudu su vyru Gintu Likša ir dukromis jau šešerius metus gyvenome ir dirbome Palangoje. Aplinka ir jūra įkvėpė. Kiekvienas naujas objektas buvo didelis iššūkis ir atsakomybė. Didelė privilegija projektuoti mieste, kuriame gyveni, jauti erdvę, žinai kiekvieną kampą. Visada gali pasitikrinti savo sprendimų teisingumą vietoje“, – sakė ji.
„Šilko“ fabriko poilsio namų architektūrinį sprendimą, pasak architektės, diktavo centrinė miesto dalis, santykinai nedidelis kampinis sklypas Gintaro ir Maironio gatvių sankirtoje ir gana nemaža projekto apimtis. Išeities pozicija: kampas, pastato ašis, simetrija, aiški struktūra, įtrauktas įėjimas į jį, laipsniškas aukštėjimas į sklypo gilumą. Taip atsirado kompaktiškas tūris su stogu-terasa virš sutapdintos stogo dalies ir atrijumi pastato viduje, aplink kurį išdėstytos gyvenamosios patalpos ir infrastruktūra.
Pastato fasadus formuoja tūrių, aklinų ir įstiklintų plokštumų kaita. Siekta, kad statinys kuo organiškiau integruotųsi į aplinką, būtų apžvelgiamas visais rakursais ir iš visų atstumų, būtų lengvas, plastiškas ir skaidrus.
„Nors tuo metu beveik išimtinai projektuose galėjome naudoti tik unifikuotus gelžbetonio ir medžio gaminius iš vienintelio katalogo, atsirado šiek tiek monolitinių perdenginio elementų fasado ir vidaus erdvių plastikai išgauti, mozaikinio betono grindys, laiptai“, – prisimena I. Likšienė. Jos teigimu, minėtų dalykų visuma ir sudaro išliekamąją šio pastato vertę kaip laikotarpio ženklo, architekto to meto mąstymo aktualumą šiandien ir ateityje. Konkretaus pastato architektūrinę vertę turėtų patikrinti laikas.
Atnaujinto pastato bendrąsias erdves kūrė ir apipavidalino interjero dizainerė Agnė Stanikūnaitė-Pocienė. Ji prisimena, kad pirmą kartą pamatytas objektas padarė didelį įspūdį. Naujojo „Palanga Dreams“ apartamentų komplekso dizaino koncepcija negimė iš karto, o pagrindiniai aspektai, kurie padiktavo vidaus erdvių sprendinius ir įkvėpė, pasak interjero dizainerės, buvo pats pastatas ir jo formos, taip pat buvęs interjeras.
Kalbėdama apie spalvų ir medžiagiškumo pasirinkimą, interjero autorė teigė negalėjusi neatiduoti duoklės pastato statybos metams būdingoms tekstūroms ir apdailai. Būtent todėl koridoriuose prie įėjimų į apartamentus matome vertikaliomis linijomis suformuotą šiltos pilkos spalvos dekoratyvinį tinką, kurio struktūra ir dekoratyvumas persikelia ir ant kitų sienų.
Interjero epicentras – teatrališkos nuotaikos atrijaus erdvė, tarsi išdidintas koridorių sienų vertikalaus dekoro variantas: aukštyn besistiebiančios „bangelių“ linijos su LED apšvietimu. Interjero autorė teigė pasirinkusi paslėpto apšvietimo sprendimą, vengdama
papildomų šviestuvų ir harmoniją trikdančių detalių. Visos pagrindinės pastato formos išsaugotos: erdvės epicentras, formos, balkonai, laiptai ir turėklai atkurti tokie, kokie buvo originalūs, ir net langų iš vestibiulio į laiptines vietas interjero autoriai išlaikė tas pačias, tik suteikė naujas formas. Išliko ir užuomina į buvusius stoglangius.
Apartamentų komplekso „Palanga Dreams“ projekte, kuris pareikalavo iš jo dalyvių daug nestandartinių sprendimų, stilingas vestibiulio sofas suprojektavo ir pagamino baldų projektavimo ir gamybos įmonė UAB „Delkan-
tus“, kurios specializacija – išskirtinių nestandartinių aukštos kokybės minkštų lovų, sofų, kampų gamyba pagal individualius užsakymus tiek privačioms, tiek viešosioms erdvėms.
„Palanga Dreams“ komplekse kūrybinės dirbtuvės „STIPRIOS“ padengė eksterjero laiptus ir bendrųjų patalpų grindis besiūle, patvaria mikrocemento danga, kurios savybės leidžia sukurti lygius horizontalius ir vertikalius paviršius, išgaunant vientisą, bet ne vienodą ir išskirtinį dekoratyvinės dangos efektą, tad puikiai tinka visoms patalpoms ir zonoms butuose, namuose bei komercinėse patalpose.
Greičiau nei per metus pastatyta moderni Vokietijos polimerų gamybos milžinės „Rehau“ gamykla Klaipėdos laisvojoje ekonominėje zonoje (LEZ). Dabartiniame etape gamykloje sukurta apie 100 darbo vietų, vėliau komanda plėsis – pastatas suplanuotas 200 darbuotojų.
Klaipėdoje „Rehau“ gamins grindų šildymo vamzdelius. Vokietijos kompanijos polimerų sprendiniai naudojami automobilių, statybų, baldų, aviacijos ir kitose pramonėse. „Rehau“ visame pasaulyje turi daugiau nei 170 biurų. Kompanija Europoje žvalgėsi vietos naujai gamyklai, o būtent Klaipėdos LEZ valdymo bendrovė vokiečiams pasiūlė ne tik išplėtotą infrastruktūrą bei aktyvią verslo bendruomenę, bet ir įvairius sprendimus, leidusius kone pusmečiu paankstinti norimą veiklos pradžios datą.
Gamyklą Vokietijos polimerų kompanijai „Rehau“ pagal „build-to-suit“ modelį Klaipėdos LEZ teritorijoje pastatė darnios miestų plėtros ir statybų bendrovė „YIT Lietuva“. Visas projektas nuo sklypo paruošimo iki investuotojo pritraukimo truko 12 mėnesių. 19 tūkst. kv. m ploto gamykla per rekordiškai trumpą laiką buvo suprojektuota ir pastatyta pagal individualius užsakovo poreikius. Įgyvendindama gamyklos projektą „YIT Lietuva“ rūpinosi ne tik projektavimo ir statybų darbais, bet ir teisinių bei administracinių klausimų sprendimu, reikiamų technologijų įsigijimu.
„YIT Lietuva“ vadovo Kęstučio Vanago teigimu, vos per metus iškilusi gamykla – įrodymas, kad naujo individualiems poreikiams pritaikyto pastato statybos gamybos įmonėms gali būti gerokai efektyvesnis kelias nei esamų standartizuotų patalpų pritaikymas savo reikmėms. Anot įmonės vadovo, „build-to-suit“ projektų aktualumas ir poreikis Lietuvoje toliau auga, tačiau jų gali imtis tik patyrę ir finansiškai pajėgūs vystytojai. „YIT Lietuva“ yra pasirengusi atliepti esamus rinkos poreikius ir artimiausioje ateityje įgyvendinti daugiau panašaus pobūdžio projektų.
Pastatas projektuotas remiantis BREEAM standarto reikalavimais. Pastatui suteiktas A++ klasės energinio naudingumo sertifikatas.
UAB „Bendrieji statybų projektai“ atliko visus projekto rengimo darbus (projekto architektė – Laura Bagdžienė, projekto vadovė –Justina Jankauskienė). 4,959 ha ploto sklype gamybinis pastatas projektuotas numatant galimybę išplėsti patalpas. Įgyvendinant pagrindinius užsakovo reikalavimus dėl saugumo, inovatyvumo ir tvarumo, projektuojant parinktos atsparesnės ugniai medžiagos, įdiegtos efektyvios saugumo ir procesų valdymo sistemos.
„Rehau“ gamyklos pastato patalpas sudaro trys funkcinės zonos, kurios aiškiai išreikštos jo architektūroje. Prie Pramonės gatvės išdėstytas 2 aukštų statinio korpusas, skirtas administracinėms, buitinėms ir pagalbinėms gamybinėms patalpoms, taip pat atlieka reprezentacinę funkciją. Stačiakampės formos vieno aukšto statinio korpusas, orientuotas statmenai su administracijos korpusu, skirtas gamybai. Šiaurės rytų pusėje prie šio korpuso priblokuotas sandėliavimo patalpų tūris.
Pagrindinio fasado architektūrinė išraiška formuojama kontrasto principu: naudotos baltos ir tamsiai pilkos spalvos fibrocementinės plokštės. Administracinio korpuso horizontalumas akcentuojamas baltomis tūrinėmis juostomis, apšviestomis tamsiuoju paros metu.
Administracinio korpuso pirmajame aukšte suprojektuotos pagalbinės gamybinės pa-
talpos, turinčios tiesioginį ryšį su gamybos salėmis. Antrajame aukšte įrengtos biuro, buitinės ir poilsio patalpos. Ypatingas dėmesys skirtas vidaus aplinkos garso kokybei užtikrinti. Instaliuotos atitinkamų reikalavimų pertvarinės sistemos, vidaus langai ir durys, akustinės apdailinės lubos. Darbo ir poilsio patalpos erdvios, gausiai apšviestos natūralia šviesa. Gamybos ir administracijos darbuotojams įrengtos poilsio patalpos, kavos kambarys, svečių priėmimo ir pasitarimo kambariai. Visos administracinio korpuso erdvės pritaikytos žmonėms su negalia.
Vidaus patalpų interjeras – lakoniškas, racionalus, dizainas paremtas šios tarptautinės įmonės stiliaus grafinėmis nuorodomis. Visame pastate panaudota panaši spalvinė gama – tamsiai pilka, šviesiai pilka ir balta.
Sklype įdiegta automatinė įvažiavimo ir išvažiavimo kontrolės sistema, suprojektuota 99 vietų lengvųjų automobilių aikštelė, numatytos elektros įkrovimo stotelės elektriniams automobiliams.
Specializuota daugiasluoksnių plokščių montavimo įmonė UAB „Stogrenta“ gamyklos „Rehau“ fasadų apdailai panaudojo šiuolaikiškas, ekonomiškas ir praktiškas medžiagas – pastato išorinės sienos sumontuotos iš daugiasluoksnių plokščių su akmens vatos užpildu, kurių storis siekia net 200 mm ir išsiskiria aukšta šilumos izoliacija.
„Rehau“ gamyklos projekte statybos techninę priežiūrą vykdė UAB „Taem projektų valdymas“, kuriai patikėta kontroliuoti statybos darbų kokybę, medžiagų atitiktį bei statybos procesų technologinių reikalavimų vykdymą. Dėl didesnio statybos intensyvumo reikėjo užtikrinti, kad vykdomi darbai būtų patikrinami nedelsiant, laiku reaguojant į potencialius nuokrypius nuo kokybės reikalavimų, kad būtų išvengta netinkamai atliktų darbų bei jų perdarymo, tad statybos procesams bei kokybei valdyti objekte buvo naudojamos skaitmeninės technologijos, o naudojamų medžiagų kontrolė buvo atliekama kruopščiai, reikalaujant visiško nustatytų reikalavimų atitikimo.
2007 metais Dvarčionyse įsikūrusi „Light Conversion“ plečia veiklą, perstato buvusios keramikos gamyklos pastatus. Kuriamas Aukštųjų technologijų parkas. Buvusios keramikų įmonės teritorijoje vietoje senų apgriuvusių gamybinių statinių jau pastatyti keli modernūs pastatai, kuriuose veikia lazerių ir jų sistemų gamyba.
Naujose Lietuvos optinių parametrinių stiprintuvų, femtosekundinių lazerių ir jų sistemų gamybos lyderės „Light Conversion“ patalpose veikia lazerių gamybinės patalpos, mokslinės laboratorijos, optinių ir elektroninių sistemų surinkimo ir patikros laboratorijos, kuriose atliekami taikomieji tyrimai, integruota pažangi sandėliavimo sistema. Investicijos į naują lazerių gamybos ir tyrimų pastatą sudarė apie 24 mln. Eur.
Modernų mokslinių tyrimų centro rekonstrukcijos projektą Dvarčionyse, kuriamo Aukštųjų technologijų parko teritorijoje, įgyvendino patyrusi statybų generalinė rangovė UAB „Veikmės statyba“.
Rekonstrukcijos metu naujas pastatas funkciškai sujungtas su esamomis gamybos ir laboratorijų patalpomis, kuriose nepertraukiamai veikė jautri įranga. Jai reikalingos ypač griežtus reikalavimus atitinkančios švarios patalpos. Visas statinys sujungtas su jame veikiančia įranga, pastato inžinerinės sistemos, ypač skirtos švarių patalpų įrengimui, kaip ir technologinė įranga, integruotos ir sujungtos nekonvenciniais sprendiniais, panaudoti išskirtiniai gaisrinės saugos sprendimai.
Naujo „Light Conversion“ mokslinių tyrimų ir gamybos technologijų kūrimo centro pastato projektą parengė UAB „Vilniaus architektūros studija“. Architektas Romualdas Kirdulis teigė, kad urbanistiškai pastatas komponuotas pagal Dvarčionių aukštųjų technologijų parko viziją. Ją įgyvendinant modernūs pastatai projektuojami iki 5 aukštų (apie 20 m), jie kyla rekonstruojamų senų pastatų vietoje ir sudaro tam tikras statinių grupes.
Rekonstrukcijos projekte buvo numatyta nugriauti beveik pusę buvusio keraminių plytelių gamybos baro pastato ir pristačius naujo ploto atnaujintą pastatą prijungti prie „Light Conversion“ esamų, veikiančių lazerių gamyklos statinių. Suprojektuotas naujas pastatas blokuojamas prie esamo mokslo paskirties pastato ir taip sujungiami visi anksčiau statyti statiniai į bendrą kompleksą.
Per pagrindinį pastato įėjimą pirmajame aukšte patenkama į vestibiulį, vidurinėje pastato dalyje per visus aukštus kyla centrinė laiptinė ir liftai. Įrengtos pagalbinės bei bendrojo naudojimo patalpos. Aplink jas suprojektuotas koridorius, iš kurio pasiskirstoma po gamybines, laboratorijų ar švarias patalpas. Pastato konstrukcijoms pasirinktas gelžbetonio karkasas, monolitinė perdanga, daugiasluoksnių plokščių lauko atitvaros.
Naujasis pastatas projektuotas taip, kad tenkintų mokslinių tyrimų bei gamybos technologijų kūrimo veiklos poreikius. Ypatingas dėmesys skirtas švarių patalpų, laboratorijų, taip pat gamybos patalpų reikalavimus atitinkančio mikroklimato kūrimui, vėdinimo ir vėsinimo inžinerinėms sistemoms. Integravus gausias pastato inžinerines sistemas, ant plokščio stogo sumontuota daug oro vėsinimo įrangos išorinių blokų ir inžinerinės įrangos, aptarnaujančios laboratorijų patalpas.
Moderniame „Light Conversion“ lazerių gamybos ir tyrimų centre UAB ,,Interviris LT“ sumontavo šalčio gamybos įrenginius bei įrengė pastato šildymo ir vėsos tiekimo sistemas, taip pat technologinio šaldymo inžinerinę sistemą.
Naujasis statinys ganėtinai ilgas – apie 95 metrus, todėl buvo pasirinkta vertikalaus fasadų skaidymo koncepcija: ilgo statinio fasadas sudalytas trumpesnėmis spalvinėmis atkarpomis, kurios tarsi susiūtos horizontaliomis langų ir žaliuzių juostomis.
Bendrovė „Barema Rytai“, gaminanti ir parduodanti visų rūšių saulės kontrolės sistemas, šiam projektui tiekė apie 2 500 metrų ilgaamžių, lengvai prižiūrimų ir nesudėtingai montuojamų antracito spalvos ekstrūduoto profilio aliuminio fasado lamelių, kurios panaudotos kaip fasado architektūrinė dalis, tad įrenginys ne tik apsaugo nuo saulės, bet kartu yra ir papildoma moderni pastato dekoro detalė, maskuojanti būtinas, bet nepatraukliai atrodančias pastato išorės detales.
Naują gamyklą Ukmergės gatvėje pastatė „ABC Nordic“, priklausanti Skandinavijos kapitalo įmonių grupei „Aluflam“. Į 7,7 tūkst. kv. metrų gamybinės paskirties gamyklą su administracinėmis patalpomis investuota 7,5 mln. eurų nuosavų lėšų, iš kurių 2,5 mln. eurų skirta technologinei įrangai. Tai viena didžiausių pastarųjų metų investicijų Jonavos rajone.
Poreikis investuoti į aliuminio profilių ekstruzijos liniją atsirado išaugus aliuminio profilių naudojimui įvairiose pramonės srityse. Įsteigta „Aluflam Extrusion“ – tai ne tik naujas įmonės plėtros etapas, bet ir visiškai naujos gamybos rūšies pradžia: aliuminio profiliai gaminami ekstruzijos būdu (angl. extrusion < lot. extrudo – išstumiu, išspaudžiu).
Beveik pusė pastato ploto skirta aliuminio profilių gamybos linijai, likusi dalis – administracinės paskirties patalpoms, mechaninio apdirbimo cechui, naujai automatinei miltelinio dažymo linijai bei sandėliavimo patalpoms.
Naujame pastate suprojektuotos „Aluflam“ skandinaviško minimalistinio stiliaus sistemos: „Nordic“ vidinių pertvarų sistema, „Wubern“ sistemos langai bei durys. Administracijos pastato dalyje naudojama „Aluflam A+“ langų sistema.
Gamyklą projektavusio biuro „Archas“ vienas architektų Ugnius Rauktys sakė, kad pastatas suprojektuotas ilgas, taisyklingo stačiakampio formos, jo išraišką inspiravo ekstruzija – spaudimas, o lėmė stačiakampis sklypas ir ilgos technologinės ekstruzijos linijos. Siekta sujungti biuro dalies patalpas su gamybinės dalies patalpomis, nesukuriant tarp jų aiškios ribos. Pastato aukštis – 12,5 metro.
Pagrindinis fasadas orientuotas į Ukmergės gatvę, nuo kurios ilgųjų šoninių fasadų langų angos praslinktos gilyn į sklypą, tarsi išspaustos. Biuro patalpos išdėstytos prie gatvės, gamyba yra giliau sklype, taip pat numatyta galimybė prireikus pastatą išplėsti. Administracijos dalis ir gamybos erdvės sudaro vientisą tūrį. Pastato viduje biurų ir gamybos erdvės turi tiesioginį ryšį: į gamybos zoną patenkama koridoriais ir laiptais, kuriais leidžiantis pro įrengtus langus galima stebėti gamybą. Pastato priekyje suprojektuota trijų aukštų biuro dalis. Pirmajame aukšte yra recepcija ir dalis biuro kabinetų, gamybos darbuotojų persirengimo patalpos ir poilsio zona su valgykla. Antrajame aukšte įrengti uždaro ir atviro planavimo kabinetai. Didesnės erdvės skaidomos akustinėmis pertvaromis, individualiam darbui skirtos tylos kabinos. Suprojektuoti funkcionalūs pasitarimo kambariai, kurių erdves galima padidinti ir sujungti mobiliomis pertvaromis. Trečiajame aukšte įrengta mokymų salė. Kiekviename aukšte yra virtuvėlių ir jaukių poilsio zonų.
Erdviose ir didelio aukščio „Aluflam Extrusion“ gamyklos patalpose „Domus Lumina“ sumontavo patogiai valdomas automatines ritinines užuolaidas „Screen“, kurios yra vienos populiariausių langų uždengimų verslo paskirties pastatuose, nes blokuoja saulės šviesos ryškumą
ir padeda valdyti į patalpas patenkantį šviesos kiekį.
„Aluflam Extrusion“ gamyklos biuro interjeras papildytas kokybiškomis, prabangaus segmento, šiuolaikinio dizaino medinėmis vidaus durimis, kurias suprojektavo ir pagamino „Jundos stalių gaminių“ komanda.
Naujoje gamykloje gaivaus oro tiekimą, vėsos ir šilumos aprūpinimą užtikrina efektyvi, visus aukščiausius kokybės reikalavimus atitinkanti VRF įranga „Samsung DVM S2“, kuri projekte veikia kartu su „Samsung WindFreeTM“ keturkrypčiais kasetiniais įrenginiais – tai didžiausia inovacija šiandienėje ŠVOK rinkoje ir unikalus analogų neturintis sprendinys.
„Aluflam Extrusion“ gamyklos stogą įrengė specializuota stogo konstrukcijų ir daugiasluoksnių plokščių montavimo įmonė UAB „Stogrenta“, kuri ne tik naudoja patvarias PVC stogo dangas ir hidroizoliacines medžiagas, bet ir darbus vykdo greitai bei kokybiškai.
Visų rūšių kadastrinius matavimus gamyklos projekte patikėta atlikti specializuotai įmonei MB „Matininkų projektai“, kuri užtikrina kadastrinių matavimų tikslumą bei teisingą visos reikiamos dokumentacijos parengimą skirtinguose statybų etapuose, o kruopštus ir atsakingas darbas garantuoja preciziškai tikslų projekto įgyvendinimą.
„Continental Automotive Lithuania“ gamyklos pastate pavyko iki 33 proc. sumažinti energijai skirtas išlaidas. Pastato ir jo plėtros statybų projektavimui ir valdymui naudoti BIM (angl. Building Information Management) metodologijos įrankiai, padėję suprojektuoti ir pastatyti tvarų gamybinį priestatą prie nepertraukiamai veikiančios gamyklos.
„Dėkoju visai Kauno gamyklos komandai ir mūsų rangovams. Pirmasis projekto etapas įvykdytas puikiai – pasiekti visi užsibrėžti tikslai ir sukurti tvirti pagrindai tolesnei plėtrai. Nepaisant pandemijos ir sutrikusios tiekimo grandinės, projektas buvo įvykdytas laiku. Šiuo metu ruošiamės tolesniems antrojo plėtros etapo žingsniams“, – sakė Shayan Ali, „Continental Automotive Lithuania“ generalinis direktorius.
„Continental Automotive Lithuania“ Lietuvoje buvo registruota 2017 metų spalio pradžioje. Gamykla įsikūrusi Kauno LEZ, gamybą pradėjo 2019 rudenį. Šiuo metu įmonėje dirba beveik 700 žmonių ir iki 2025 metų planuojama pasiekti 1 500 darbuotojų komandą.
UAB „Continental Automotive Lithuania“ gamyklos pastatas suprojektuotas ir pastatytas siekiant tarptautinio tvarių pastatų „LEED Gold“ standarto, kuris reikalauja išskirtinio dėmesio statybos procesams, aplinkai ir tvarumui.
Naujas statinys – tai ir puikus dėmesio darbuotojų patogumui bei jų sveikatai pavyzdys. Gamyklos veiklos parametrų ir energijos valdymo sistemų kontrolė yra automatizuota, įdiegti išmanieji, aplinkai draugiški inžineriniai sprendimai. Jie užtikrina pastatų klimato kontrolę bei efektyvesnį energijos naudojimą. Pastatuose pritaikyti išmanūs vidaus apšvietimo sprendimai – šviesos srauto intensyvumas reguliuojamas ir valdomas nuotoliniu būdu, parenkant darbuotojams optimalią šviesą.
Patalpose sudaromos sveikos mikroklimato sąlygos – griežtai kontroliuojama temperatūra, drėgmė ir dulkėtumas. Gamybos zonos grindys padengtos konduktyvine epoksidine danga, kuri nekaupia statinio krūvio, yra atspari trinčiai ir skysčiams.
UAB „Continental Automatinė Lithuania“ gamyklos pastatas suprojektuotas ir pastatytas siekiant tarptautinio tvarių pastatų „LEED Gold“ standarto, kuris reikalauja išskirtinio dėmesio statybos procesams, aplinkai ir tvarumui. Šios statybos buvo vienas įdomesnių UAB „Merko statyba“ komandos iššūkių, nes
reikėjo pastatyti naują statinį ir sujungti jį su kitu, kuriame jau veikia „Continental“ gamykla ir kurioje gaminami automobilių elektronikos komponentai. „Vertiname mums parodytą pasitikėjimą ir džiaugiamės darniu bendradarbiavimu bei sėkmingai įgyvendintu projektu – nauji statiniai, kaip ir planuota, iškilo per metus. Visi darbai atlikti laikantis sutarto darbų grafiko“, – sakė UAB „Merko statyba“ projekto direktorius Andrius Gasiūnas.
UAB „Baltic engineers“ buvo patikėtas „Continental Automotive“ gamyklos projektavimas ir statybos procesų valdymas: statybų metu buvo naudojama „Building Information Modeling (BIM)“ 4D, 5D, 6D, 7D technologija, dėl kurios pavyko suprojektuoti ir pastatyti tvarų ir funkcionalų gamybinį pastatą. Vėliau įmonė tęsė darbus gamyklos plėtros projekte nepertraukdama „Continental“ gamyklos veiklos.
UAB „Mosas“ jau antrą dešimtmetį rūpinasi efektyvių garso slopinimo sprendimų (aklinos akustinės aliuminio, medinės ir skaidrios akustinės organinio stiklo sienutės) tiekimu viešuosiuose pastatuose, todėl naujajame pastate komanda naudojo garsą sugeriančius aliuminio elementus „Kohlhauer Alumna“, kaip triukšmą slopinantį barjerą.
A++ energinio naudingumo klasės pastatų kompleksas įsiliejo į Kauno LEZ infrastruktūrą, kurioje 2019 metais buvo pastatytas pirmasis tvariai ir ekologiškai veiklai pritaikytas Kauno baldų gamintojos „Geras baldų fabrikas“ gamybos ir logistikos pastatas bei laboratorijos pastatas. Gretimame 5,9 ha sklype įgyvendinti inovatyvų antrojo baldų fabriko projektą Kauno LEZ teritorijoje UAB „Geras baldų fabrikas“ pasirinko bendrovę „YIT Lietuva“, pastačiusią ir pirmąjį fabriką.
„Inovatyvios, resursus taupyti leidžiančios ir aukštą produkcijos kokybę užtikrinančios gamybinės patalpos itin svarbios pramonės įmonių veiklos efektyvumui. Pažangūs inžineriniai sprendimai yra svarbūs siekiant veiklos tvarumo. Visa tai turėta omenyje statant „Gero baldų fabriko“ pastatą, kurio projektui pasitelktos moderniausios šiandienos statybų technologijos ir sistemos“, – teigė bendrovės „YIT Lietuva“ vadovas Kęstutis Vanagas.
Naujasis baldų fabriko pastatas įdiegtų technologijų atžvilgiu – vienas moderniausių ir inovatyviausių ne tik Lietuvoje, bet ir visame regione, o architektūriniai sprendimai draugiški aplinkai. Pastate įdiegti pažangiausi inžineriniai sprendimai, užtikrinantys efektyvų energijos naudojimą, tinkamą patalpų mikroklimatą ir fabriko tvarumą. Integruota pastato valdymo sistema PVS (angl. Building Management System – BMS) leis stebėti atskirų jo dalių ir inžinerinių sistemų, tokių kaip šildymo, vėdinimo ir oro kondicionavimo, elektros, automatinės gaisrų gesinimo ir dūmų aptikimo, būsenas, automatizuoti jų valdymą. Taip pat bus galima stebėti elektros, dujų, vandens, naftos atskirtuvų įrenginių rodmenis ir būklę. Visa į PVS ateinanti informacija kaupiama ir archyvuojama.
Fabrike eksploatuojami inovatyvūs šiuolaikiniai ir efektyvūs gamybos įrenginiai, sudėtingos ir našios technologijos, o įdiegta gamybos valdymo sistema leidžia gamybos procesą sekti ir kontroliuoti realiuoju laiku. Baldų gamyba imli elektros energijai. Naujojo pastato stogas suprojektuotas ir įrengtas taip, kad ateityje bus galimybė ant jo įrengti saulės jėgainę, kuri generuos žaliąją elektros energiją.
Statinys projektuotas ir statytas taikant skaitmeninės statybos technologijas. Sukurtas BIM modelis leido visoms grandims dirbti 3D aplinkoje. Pasitelkti dronai su specialia programine įranga naudoti matuoti žemės darbų kiekį. Statybos darbai vykdyti taikant LEAN metodus.
Kaip sakė įmonės „Kita kryptis“ architektė projekto vadovė Felita Kozlovaitė, projektuojant baldų fabriką, svarbiausia buvo gamybos technologijai reikalingo dydžio pastatą su visais priklausiniais sutalpinti sklype ir racionaliai sudėlioti zonas. Naująjį pastatą sudaro trys funkcinės dalys: gamybinis, sandėliavimo ir administracinis korpusai. Prie pastato blokuojami funkciniai inžineriniai statiniai: modulinė transformatorinė, išorinės rampos, oro filtrai, medienos pjuvenų konteineris, pjuvenų transporteriai.
Statinys suprojektuotas kelių sujungtų stačiakampių formos. Pastato gabaritai įspūdingi: jis yra 447 m ilgio ir 92 m pločio. Gamybinį korpusą sudaro dvi vienaaukštės gamybos salės. Prie gatavos produkcijos zonos įrengti 9 vartai su išoriniais krovimo šliuzais ir 3 vartai, skirti rūšiuojamoms atliekoms. Sandėlių korpusas vieno aukšto, bet jo aukštis – net 12,75 m. Čia įrengti dveji vartai su dengtomis rampomis.
Gamybinis korpusas funkciškai susietas su sandėliavimo, techninėmis, pagalbinėmis patalpomis ir su administraciniu korpusu, kuris suprojektuotas kaip dviejų aukštų ištęstas priestatas. Administracijos darbuotojai įkurdinti antrajame aukšte, kur įrengti įvairaus dydžio uždari kabinetai, posėdžių salės ir darbo vietos atvirose erdvėse. Pirmajame aukšte įrengtos darbuotojų buitinės patalpos – persirengimo kambariai, sanitariniai mazgai, trys poilsio erdvės.
Naujas pastatas inžinerinėmis sistemomis sujungtas su pirmuoju baldų gamyklos pastatu ir priderintas prie esamų pastatų – vizualiai sukurtas bendras gamybinis kompleksas.
„Gero baldų fabriko“ įspūdingų gabaritų pastato išorines sienas sumontavo specializuota įmonė UAB „Stogrenta“ - fasadai suformuoti iš ypatingai atsparių aplinkos poveikiui daugiasluoksnių plokščių.
UAB „Darus“ baldų gamyklai tiekė ir sumontavo „Hormann“ gaminamas aukščiausios kokybės 85 metalines priešgaisrines lauko ir vidaus duris bei 25 pramoninius pakeliamuosius segmentinius ir slenkančiuosius, patalpų apsaugai nuo ugnies bei dūmų skirtus priešgaisrinius vartus, kurie automatiškai užsidaro net ir nutrūkus elektros tiekimui, taip pat sumontuoti „Dynaco“ gaminami 9 greitaeigiai vartai, panaudoti įrengti šliuzinę sistemą įvažiuojančiam transportui.
„Gero baldų fabriko“ projekte vidaus vandentiekio, lietaus ir buitinių nuotekų, šildymo, vėdinimo bei kondicionavimo sistemų įrengimas patikėtas patyrusiai įmonei UAB „Veda“, kuri sukaupė jau daugiau kaip 30 metų patirtį montuodama pastatų inžinerines sistemas ir įrenginius, įmonės komanda – atestuoti, darbštūs ir patyrę specialistai – gali pasiūlyti logiškus sprendinius nuo projekto užduoties iki objekto užbaigimo.
Koordinuoti šiuolaikiško bendrovės „Geras baldų fabrikas“ gamybos paskirties pastato projektavimą ir atlikti statybos darbų techninę priežiūrą pasirinkta UAB „Baltijos biuras“, kurios komanda ypatingą dėmesį skyrė darbų vykdymo technologijai ir kokybei, taip pat masyvių gamybos technologijos įrenginių montavimo tikslumui.
Bendrovė „Kauno baldai“ įgyvendina pastatų konversiją ir stato naują gamyklą. Investicijoms į visą projektą numatoma skirti beveik 23 mln. Eur. Jį planuojama užbaigti 2023 metais. SBA grupės įmonė šiemet baigė pirmąjį statinių konversijos etapą, kurį įgyvendino generalinė rangovė, darnios miestų plėtros ir statybų bendrovė „YIT Lietuva“. Kaune, Drobės gatvėje, iškilo naujas 20 500 kv. metrų pastatas, į kurį perkelta dalis baldų gamybos procesų. Projektas įgyvendinamas nestabdant „Kauno baldų“ gamybos procesų. Naujasis gamyklos pastatas pritaikytas šiandieniams gamybos poreikiams.
Vykdydama projektą, tvarios miestų plėtros ir statybų bendrovė „YIT Lietuva“ pastatė naują modernų gamyklos pastatą, kuriame įrengtos gamybos, sandėlių ir administracinė zonos. Išskirtinė projekto dalis – administracinio korpuso apie 1 300 kv. metrų ekspozicijų erdvė, kurioje bus pristatomi „Kauno baldų“ gaminiai. Apie 14 000 kv. metrų ploto užima gamybos padaliniai. Pastate įrengtos funkcionalios gamybinės ir biuro darbo vietos, keletas poilsio erdvių, sporto salė, vaikų kambarys, mokymų salė ir valgykla. Lauke darbuotojų poilsio erdvėms skirta apie 500 kv. metrų aikštelių.
Naujoji gamykla pasižymi ne tik inovatyviomis technologijomis, pastate įgyvendinti draugiški aplinkai architektūriniai sprendimai. Pastatas išsiskiria itin aukšta A++ energijos klase. Dideli langai ir stoglangiai užtikrina natūralų apšvietimą patalpose. Joms šildyti pasirinkta tik iš atsinaujinančių energijos išteklių pagaminta miesto šilumos tinklų centralizuotai tiekiama energija. Gamyklos reikmėms ant jos stogo numatoma įrengti saulės jėgainę, kuri generuos žaliąją elektros energiją.
Pastate įdiegti pažangūs inžineriniai sprendimai užtikrina efektyvų energijos vartojimą, tinkamą patalpų mikroklimatą ir gamyklos tvarumą. Integruota pastato valdymo sistema PVS (angl. Building Management System – BMS) leidžia stebėti inžinerinių sistemų būsenas, jų valdymas automatizuotas. Kad statybos darbų metu nebūtų pertrauktas veikiančios baldų gamyklos darbas, buvo itin svarbu kruopštus ir nepriekaištingas darbų planavimas statybų aikštelėje bei statybos vykdymas pažangiais metodais, kurie užtikrino aukštą darbų efektyvumą.
Išskirtinės architektūrinės koncepcijos naujasis baldų gamyklos statinys suplanuotas tarsi iš kelių skirtingų tūrių: administracinė dalis – dinamiškų, aptakių formų, o gamybai ir sandėliavimui skirti taisyklingų funkcionalių stačiakampių formų korpusai.
Architektas Tomas Vaičiulis pabrėžė, kad buvo atsižvelgta į sklypo vietą ir aplinką, kurioje iškilo statinys, į miesto urbanistinį audinį ir gamyklos istoriją, taip pat įvertinti dabartiniai poreikiai. Baldų gamyklos sklypas ganėtinai siauras, išsidėstęs tarp Nemuno upės ir Drobės gatvės, šalia jo yra geležinkelio bėgiai. Teritorija gerai matoma iš kitoje Nemuno pusėje esančios A. Smetonos alėjos.
Kad naujas statinys nedominuotų aplinkoje, pasirinktas ne vientisas tūris, o suprojektuotas nuosekliai žemėjantis pastatas. Jo konstrukcijos – gelžbetoninės su metalo konstrukcijų denginiu. Fasadams naudotos stiklo ir aliuminio konstrukcijos, perforuota skarda, o administracinės dalies fasado apdailai pasirinkta moderni, natūrali ir itin patvari cinko skarda su vario ir titano priedais.
Projektuojant naujosios gamyklos vidaus erdves buvo atsižvelgta į gamyklos istoriją ir išraiškingą Žemųjų Šančių gamtinę aplinką. „a2sm.lt“ architektas Joris Šykovas sakė, kad šie motyvai suformavo bendrą projekto estetikos ir funkcijų koncepciją. Funkciniais sprendiniais siekta kuo stipriau išryškinti gamyklos padėtį upės ir miesto atžvilgiu. Ekspozicijų erdvė atgręžta į Nemuno vingį ir kitapus upės esančią A. Smetonos alėją.
Biurų, susitikimų, poilsio erdvės ir buitinės patalpos įrengtos gamyklos centrinėje dalyje, išdėstytos per du aukštus virš gamyklos patalpų. Joms įrengti naudoti pramonei būdingi elementai – metalas, betonas, mūras.
Vidaus patalpų planavimas, paremtas kuo glaudesniu skirtingų funkcijų integravimu, leido įrengti atrijų, kuris vizualiai sujungia visus biuro aukštus. Atrijuje suprojektuoti pagrindiniai laiptai sujungia pirmojo aukšto įėjimo erdvę ir antrajame aukšte esančią ekspozicijų salę. Biurų ir kabinetų patalpos išdėstytos aplink šias dvi masyvias erdves.
Interjero stilistika, medžiagiškumas ir spalvų gama, užsakovui pageidaujant, derinta prie gamyklos produkcijai būdingos dizaino krypties. Interjere gausu tamsiai žalios spal-
vos, kurios pasirinkimą lėmė greta gamyklos esanti miškinga Nemuno pakrantė. Vidaus erdvėse taip pat yra rausvų ir rusvų atspalvių – tai istoriškai įmonę lydėjusios spalvos. Vienas svarbiausių interjero akcentų – natūrali šviesa kiekvienoje biurų patalpoje.
UAB „Darus“ gamyklai „Kauno baldai“ tiekė ir sumontavo 25 pramoninius pakeliamuosius segmentinius vartus, gaminamus kompanijos „Hormann“, taip pat sumontuoti 9 slenkantieji, patalpų apsaugai nuo ugnies ir dūmų skirti priešgaisriniai vartai, kurie automatiškai užsidaro net ir nutrūkus elektros tiekimui, be to, pastate įrengti 5 kompanijos „Dynaco“ gaminami greitaeigiai vartai, o dėl montavimo specifikos panaudoti 5 lankstūs, susukami priešgaisriniai vartai, leidžiantys atlikti montavimo darbus erdvėse, kuriose yra mažai vietos.
UAB „Stogrenta“, kurios specializacija – darbas su įvairių tipų stogo konstrukcijomis ir daugiasluoksnėmis plokštėmis, sumontavo gamyklos „Kauno baldai“ pastato išorines sienas, kurioms panaudojo daugiasluoksnes plokštes su akmens vatos užpildu, taip pat įrengė pastato stogą, naudodami patvarią PVC dangą ir aukščiausios kokybės hidroizoliacines medžiagas.
Fantastinių filmų siužetai, kuriuose galima išvysti skraidančius taksi, jau greitai taps realybe. Italijos Fjumičino oro uostas (it. Aeroporti di Roma), holdingas „Atlantia“ ir Vokietijos bendrovė „Volocopter“ jau keletą metų rengia projektą miesto oro mobilumui plėtoti. Tikimasi, kad nuo 2024 metų iš Fjumičino oro uosto į Romos centrą bus galima keliauti vertikalaus mobilumo orlaiviu.
Nuo Fjumičino oro uosto iki Romos stoties Termini yra 32 kilometrai, o įveikti šį atstumą galima keliais būdais: specialiu autobusu, traukiniu, taksi arba miesto viešuoju transportu. Priklausomai nuo pasirinktos transporto priemonės, kelionė gali trukti nuo 35 minučių vykstant traukiniu iki valandos ir daugiau renkantis viešąjį transportą arba įprastą taksi ir pasitaikius nepalankioms eismo sąlygoms.
Pagal naujojo oro taksi projektą kelionė juo užtruktų maždaug 15 minučių ir tai daugiau kaip perpus sutrumpintų šiuo metu įprastą kelionės laiką. Numatoma, kad skrydžio tarp oro uosto ir miesto centro kaina bus prilyginama važiavimui įprastu taksi, t. y nuo 60 iki 100 eurų, o 2024 metais turėtų skraidyti bent 6 bepiločiai oro taksi.
Stilingo dizaino oro taksi primena didelį droną su dviem sėdynėmis. Iš pradžių „VoloCity“ galės vežti du žmones, iš kurių vienas bus pilotas, tačiau vėliau tikimasi, kad piloto nebereikės ir bus galima pasiekti nuotoliniu būdu valdomą autonominį vairavimą kaip tikro drono, o vienu metu bus galima vežti net 6 keleivius, kas dar labiau padėtų sumažinti kelionės kainą.
Lėktuvo matmenys gana kompaktiški: maksimalus aukštis – 2,5 metro, sparnai – daugiau nei 11 metrų skersmens. Greitis gali siekti 110 kilometrų per valandą ir įveikti 35 kilometrų atstumą. Didžiausias leistinas kilimo svoris yra 900 kilogramų, sudarytas taip: 700 kilogramų transporto priemonės masė ir 200 kilogramų, skirta pervežamai masei, įskaitant keleivius ir bagažą.
Transporto priemonę maitina pažangios ličio jonų baterijos, sumontuotos devyniuose įrenginiuose, kurias galima pakeisti maždaug per penkias minutes, kad būtų galima greitai oro taksi paleisti iš naujo ir garantuoti maksimalų saugumą kiekvieno skrydžio metu.
Tai žymiai padidina baterijos veikimo laiką, sumažina skrydžių kainas ir garantuoja 100 proc. nepažeistas baterijas kiekvienam skrydžiui.
Gamintojas užtikrina, kad saugumas yra didžiausias, nes „VoloCity“ yra sumontuota 18 nepriklausomų rotorių, varomų tiek pat elektrinių variklių („Brushless Dc Electric engine“ tipo), kurie leidžia važiuoti visiškai
tvariai ir be jokios emisijos. Baterija varoma transporto priemonė yra įkraunama švaria energija, tiekiama iš atsinaujinančių šaltinių.
„Esame vieni pirmųjų, sukūrusių šią mobilumo formą, pasižyminčią trimis pagrindinėmis savybėmis: jis yra saugus, tvarus įvairiais požiūriais, nes neišmeta teršalų ir yra tylus, be to, jis yra greitas“, – užsienio žiniasklaidai kalbėjo „Atlantia“ generalinis direktorius Carlo Bertazzo.
Kaip teigiama, šis oro taksi yra keturis kartus tylesnis nei sraigtasparnis, taip pat ir daug kartų už jį saugesnis.
Tačiau pažangia transporto priemone galės džiaugtis ne tik keleiviai. Planuojama, kad šie keleiviniai dronai taip pat bus naudojami pervežti medicininei įrangai, skirtai skubioms intervencijoms. Pagal skaičiavimus taip bus sutaupoma 70 proc. laiko, o tai yra esminis faktas gelbėjant gyvybes.
„Tai nauja mobilumo forma ne tik keleiviams pervežti, bet ir medicininiams tikslams, medicininei medžiagai transportuoti iš vienos ligoninės į kitą. Investicija į ateitį“, – teigia „Aeroporti di Roma“ prezidentas Claudio De Vincenti.
Tikimasi, kad per trejus metus bus užbaigtas skrydžio reglamentas ir sukurti vertikalaus kilimo „vertiportai“, būtini oro taksi pakilti ir nusileisti. Bėgant laikui jų turėtų būti visame mieste, kur būtų leidžiama keleiviams persėsti kaip bet kurioje taksi stotelėje.
Manoma, kad pastatų stogai galėtų tapti oro taksi nusileidimo aikštelėmis.
„Volocopter“ gamybos įmonė yra viena inovatyviausių pasaulyje eVTOL orlaivių, turinčių galimybę kilti ir leistis vertikaliai, varomų elektros varikliais, konstravimo srityje. Bendrovė pradėjo skrydžius 2011 metais ir bėgant laikui atliko daugiau kaip tūkstantį bandomųjų skrydžių, taip įgydama patirties ir žinių, dėl kurių ji tapo viena pažangiausių ir saugiausių oro taksi operatorių pasaulyje.
„Aeroporti di Roma“ yra tvarios oro uostų veiklos lyderė, užsibrėžusi ambicingą tikslą iki 2030 metų tapti „NetZero“. Jos patronuojanti bendrovė „Atlantia“ iškėlė aplinkos tvarumo problematiką ir inovacijų svarbą kaip strategijos pagrindą.
„Esame įsipareigoję, kaip „Aeroporti di Roma“ kartu su „Atlantia“ ir Vokietijos įmone „Volocopter“ užtikrinti, kad Roma būtų viena iš pirmųjų Europos sostinių, galinčių panaudoti šią naujovišką miesto ir tvaraus mobilumo technologiją; dėl bendradarbiavimo su ENAC ir ENAV tikimės, kad ši paslauga pradės veikti iki miesto jubiliejaus“, –užsienio žiniasklaidai kalbėjo „Aeroporti di Roma“ prezidentas C. De Vincenti.
Neabejojama, kad tai klestinti pramonės sritis, kuri leis miestams, įmonėms ir žmonėms įveikti kelių eismo barjerą pasinaudojant oro greitkeliais, kuriais ateityje skraidantys taksi ir iš taško A į tašką B bus galima nukeliauti vos per keletą minučių.
Šri Lankoje yra tropinis klimatas, turintis du pagrindinius sezonus – sausąjį ir lietingąjį. Tačiau oro sąlygos labai priklauso ir nuo šalies regiono. Pietvakarių regionas gali tapti idealia vieta norintiesiems pabėgti nuo žiemos, kur gruodžio–kovo mėnesiais vidutinė temperatūra siekia net 29 laipsnius, o šiaurinius salos regionus beveik tuo pačiu laiku, spalio–sausio mėnesiais, skalauja stiprios liūtys.
Toks kontrastingas tropinis klimatas, aukšta temperatūra ir drėgmė sukuria puikias sąlygas žemdirbystei vystyti. Šri Lankoje šiuo metu gyvena per 22 milijonai žmonių, iš kurių daugiau nei 2 milijonai yra ūkininkai, todėl žemės ūkis yra itin svarbi valstybės gaunamų pajamų dalis.
Ryžiai yra vienas pagrindinių saloje auginamų ir eksportuojamų maistinių augalų, nenuostabu, kad jie tapo ir neatsiejama tradicinės Šri Lankos gyventojų virtuvės dalis, kaip būdinga Pietų Azijos regionui. Tropinis klimatas puikiai tinka ir prieskoniams auginti, kurių vienas pagrindinių – cinamonas. Valstybė eksportuoja praktiškai 90 proc. šio prieskonio, o tai yra didžioji dalis visos pasaulinės rinkos.
Tačiau didžiąją dalį dirbamos žemės Šri Lankoje užima arbatmedžiai. Įdomu tai, kad dar XIX amžiuje didžiojoje salos dalyje vešėjo kavamedžiai, kurių visą derlių vos per vienus metus nusinešė per šalį paplitęs šių augalų virusas. Tuomet visos plantacijos žymiai atpigo ir didžiąją dalį jų nusipirko tuo metu Didžiojoje Britanijoje jau verslą turėjęs ir mėsos produktus, kiaušinius, pieną bei arbatą pardavinėjantis Thomas Liptonas.
Viena iš priežasčių buvo ir ta, kad arbata tais laikais buvo gana brangi, tačiau ne tik aukštuomenė, bet ir vidutinė klasė norėjo mėgautis arbatos puodeliu. T. Liptonas čia įžvelgė puikią verslo galimybę, buvusias kavos plantacijų teritorijas užsodino arbatmedžiais ir tai tapo iki dabar puikiai žinomo prekės ženklo ,,Lipton“ pradžia.
Šiuo metu Šri Lankos arbata itin vertinama, dažnai įvardijama kaip viena švariausių ir turinčių mažiausiai pesticidų, o jos eksportas – vienas didžiausių pasaulyje. Dauguma plantacijų yra atviros ir turistams, jos žavi nuostabia gamta, galima sužinoti arbatos istoriją, na, ir, aišku, pasimėgauti ką tik nuskintų arbatmedžio lapų gėrimu.
ri Lankos istorija kupina pakilimų ir nuosmukių: pirmieji mūsų eros šimtmečiai statomi karalių, religingi, o įspūdingi objektai padėti statyti dievų, vėliau salą chaosu pavertęs kolonistų laikotarpis, laisvės atgavimas, Vakarų kultūros įtaka ir savų tradicijų puoselėjimas. Autorius: Paulina Puolytė KARŠTIS IR DRĖGMĖ – GAMTOS IR ŽEMDIRBYSTĖS ROJUSSenoji Šri Lankos architektūra yra glaudžiai siejama su religija – budizmu. Pastatai varijuoja nuo šventyklų olose, meditacijos namų, pilių, stūpų iki viešų erdvių ir baseinų. Pastatai buvo statomi iš įvairių natūraliai išgaunamų medžiagų: plytų, akmenų ir medienos. Dažnai sakoma, kad stūpos Šri Lankoje vienos didžiausių išlikusių iš plytų pastatytų struktūrų pasaulyje. Šios plytų konstrukcijos buvo nutinkuotos, tinkas gaminamas iš molio, smėlio, cukraus sirupo, kiaušinių baltymo, žvirgždo ir kitų, tad pastatai yra tvarūs ir nekenkiantys aplinkai. Kolonijinei architektūrai didžiausią įtaką padarė portugalai, olandai ir britai. Kolonistai Šri Lankoje ne tik keitė jau pastatytus, užimtus miestus, bet ir statė savo. Todėl
pastatams būdingi tuo metu Europoje vyravę architektūriniai stiliai: renesansas, barokas, paladianizmas bei neoklasicizmas.
Postkolonijinė architektūra Šri Lankoje yra šių dienų architektūra. Praėjusio ir šio amžių architektai pastatuose siekė suderinti modernizmą, atspindėti kultūrą bei tuometį kontekstą, tačiau nepamiršti tradicijų, nacionalinio savitumo. Taip susiformavo stilius, vadinamas tropiniu modernizmu. Kaip ir modernizme, vengiama ornamentų, būdingas minimalizmas, tačiau dėl tropinio klimato ir stiprių karščių pastatai – atvirų terasų, apsaugoti nuo saulės, pasižymintys kryžmine ventiliacija.
VAKARŲ ARCHITEKTŪROS PALIKIMAS TROPIKŲ GAMTOJE
Kaip jau minėta, Šri Lanka kelis šimtmečius buvo kolonija, priklausiusi britams, portugalams ar olandams. Tad nenuostabu, kad tuometės Vakarų kultūros tendencijos plito saloje. Kolonistai kėlėsi gyventi į salą, statė ne tik pavienius namus, bet ir kūrė miestus.
Vienas iš geriausių tokio miesto pavyzdžių yra miestas, pavadintas Gale. Jis buvo pradėtas statyti portugalų XVI amžiuje, o vėliau, XVII amžiuje, perimtas olandų kolonistų, įkurtas pietiniame salos krante, kurį skalauja Indijos vandenynas.
Šio miesto širdis – įlankoje įkurtas kvartalas, fortas, kuriame atsispindi visų tuomečių kolonijinių jėgų susidūrimas. Masyvūs pylimai turėjo atlaikyti armijas, o forto gatvės iki šiol žavi atvykėlius pastelinių spalvų šventyklomis, dvarais, visuomeniniais pastatais, kurie puikiai atspindi to meto Vakarų Europoje plitusias tradicijas bei stebinančiai kontrastuoja su Šri Lankos tropiniu klimatu ir vietos gamta.
Šiuo metu forte veikia įvairiausios parduotuvės, butikai, restoranai, viešbučiai, vietovė itin pamėgta Šri Lanką tyrinėjančių svečių.
Bene vienas žymiausių senovės architektūros pavyzdžių Šri Lankoje, dažnai lyginamas su Maču Pikču ir piramidėmis dėl stulbinančių konstrukcijų, tai – Sigirija, arba Liūto Uola, – apie V amžiuje pastatyta miesto tvirtovė, esanti ant beveik 200 metrų aukščio uolos. Įėjimas į tvirtovę prasideda prie vartų, kurie anksčiau buvo išskaptuoti lyg liūtas (šiuo metu yra išlikusios tik jo letenos).
Praėjus vartus ir kylant į viršukalnę, lankytojus pasitinka „veidrodinė siena“, kurios tinkas buvo nupoliruotas kaip veidrodis, kad pilį statęs karalius Kasiabas visuomet galėtų stebėti savo atvaizdą. Tačiau šiems laikams svarbi ir jos literatūrinė prasmė dėl sieną išmargintų... grafičių. VII–XIX amžių Sigirijos lankytojai čia įsiamžindavo, palikdami įvairius komentarus. Šie įrašai yra svarbūs ne tik filologiškai, bet ir atskleidžia socialinę informaciją apie tų laikų gyventojus.
Pasiekus viršukalnę, atsiveria pribloškiantis vaizdas ir anuomet gyvavusio miesto pamatai. Pasakojama, kad karalius pastatė šį miestą taip, kad jame gyvenantiems žmonėms niekada nereikėtų nulipti žemyn. Ir technologiškai tai buvo įgyvendinta, pavyzdžiui, komplekse iki šiol, net praėjus daugiau nei 1500 metų nuo pastatymo, veikia sistema, galinti į kalno viršų užkelti švarų vandenį.
Uolos viduje yra painus tunelių tinklas, kurie, kaip teigiama, tokie dideli, kad netgi drambliai galėjo pakilti ir gyventi viršukalnėje. Ši citadelė buvo pastatyta per 18 metų. Žinant, kokie įrankiai buvo naudojami tuo metu, pastatyti tokį kompleksą atrodo neįmanoma, todėl yra tikinčių, kad tvirtovę pastatė dievai.
Dar vienas įspūdingas architektūrinis objektas Šri Lankoje yra Jetavanaramaya. Tai viena seniausių ir didžiausių šventyklų pasaulyje, pastatytų III amžiuje, yra laikoma ir viena aukščiausių struktūrų nuo senovės laikų – 71 metro aukščio.
Istorinių šaltinių duomenimis, anksčiau šventykla buvo su bokštu ir siekė netgi 400 metrų aukštį, tačiau buvo sunaikinta ir atstatyta be jo tik XII amžiuje. Šis kompleksas užima apie 5,6 hektaro teritoriją, manoma, kad stūpoje galėjo vienu metu apsigyventi apie 10 000 budistų vienuolių. Šiai struktūrai pastatyti buvo sunaudota daugiau kaip 93 milijonai plytų.
Remiantis istoriniais šaltiniais, statant šventyklą, įvairūs įtrūkimai prie pastato pamatų buvo užpildomi akmenimis, kurie buvo suspaudžiami dramblių. Įrašuose minima, kad patalpos viduje buvo naudojamas arsenas, ištirpintas sezamų aliejuje, siekiant užkirsti kelią vabzdžių ir augalų įsiskverbimui į stūpą.
Apskaičiuota, kad pastatas buvo statomas apie 15 metų, jo statybai prireikė tūkstančių kvalifikuotų darbuotojų, o šalia šventyklos, kieme, iki šiol galima pamatyti ant akmenų iškaltus žmonių, paaukojusių gyvybę statybai, vardus.
Postkolonijinei architektūrai Šri Lankoje didelę įtaką darė modernizmo idėjos, kuriomis gyveno Vakarų pasaulis, ir liaudies estetika, tradiciniai statybos principai, atsižvelgiant ir į klimatą, kad pastato gyventojai turėtų apsaugą nuo karščio, saulės spindulių, išgyventų stichijas ir drastiškus sezoninius pokyčius.
Taip susiformavo stilius, vadinamas tropiniu modernizmu, kurio vienas pagrindinių formuotojų buvo architektas Geoffrey Bawa (1919–2003). Per savo karjerą architektas suprojektavo bent 25 gyvenamuosius namus, 35 viešbučius, kūrė dizainą mokykloms, socialiniams ir komerciniams pastatams. Vienas iš labiausiai architektą išgarsinusių pastatų buvo Šri Lankos parlamentas, pastatytas 1982 metais. Jam būdingas funkcionalumas, paprastos linijos bei ornamentikos atsisakymas. Jo varinių stogų kaskadą galima pamatyti jau už kelių kilometrų lyg plūduriuojančią virš ežero Diyavanna slėnyje.
Nors dauguma G. Bawos statytų gyvenamųjų namų neišliko, kiek vėlesniu laikotarpiu sukurti viešbučiai vis dar priima ir apgyvendina svečius. Vienas žymiausių architekto darbų yra viešbutis „Kandalama“ šalia Kandalamos ežero. Pastatas dėl fasado, apaugusio vijokliais ir gėlėmis, nepriekaištingai įsilieja į jį supančią aplinką. Plačios ir atviros pastato terasos yra atgręžtos į Kandalamos ežerą ir aplink augančius miškus.
Vidaus interjeras yra minimalistinis, modernus, neperkrautas detalėmis, net ir apartamentuose esančiuose vonios kambariuose yra galimybė stebėti gamtą. Viešbutis yra beveik kilometro ilgio, tvaraus dizaino ir tai yra pirmas viešbutis Azijoje, kuriam buvo suteiktas prestižinis „LEED Green Building“ sertifikatas.
Plati INAX prekės ženklo plytelių kolekcija siūlo tradicinius, klasikinius dizainus, kuriuose išnaudojami autentiški japonų stiliai, taip pat modernias, stilingas plyteles. Kiekviena mūsų plytelė yra sukurta kruopščiai ir dėmesingai detalėms, remiantis plytelių technologija, kurią nuolat kūrėme ir tobuliname nuo 1924 metų. Šis japoniškų plytelių prekės ženklas siūlo rafinuotą techniką ir nepriekaištingą kokybę bei padeda klientams sukurti aukštos kokybės erdves, kurios skamba jas matančių žmonių širdyse.
INAXTILE plytelės sukuria gilų ir tylų dizainą