Det gode lærerliv
![](https://assets.isu.pub/document-structure/220325131920-87fa9a3136454369416b0aed69f29030/v1/e050995d0cbd91cb4647edc00c9217d8.jpeg)
Materialet er lavet til dansk i 4.-6. klasse. Det kan også anvendes i forbindelse med emne- og projektbaserede forløb om bæredygtighed og grøn omstilling
Materialet tager udgangspunkt i bogen “Avocado-Mysteriet”, som er en del af serien “Victoria og Verdensmålene”, bogen indgår frit i materialet. I Mærk din sag – Avocado-Mysteriet skal eleverne finde en mærkesag og arbejde med Verdensmål nr. 12 om ansvarligt forbrug og produktion.
Skal du til Lærfest22 i Aarhus?
Mød os i det nye kreative miljø i Musikhuset og få et gratis hæfte med kreativitetsøvelser, et sæt dialogkort til udvikling af undervisningen eller lav en aftale om et besøg på din skole.
Fonden for Entreprenørskab tilbyder gratis undervisningsmaterialer til alle trin i grundskolen, og du kan finde dem alle her: https://orcapress.ffe-ye.dk/publikationer/grundskolen
Scan QR-koden og gå til materialet
Højskolelærere fra hele landet diskuterede den flydende arbejdstid på årets højskoletræf. FSL.DK/ARBEJDSTID2022
47 studerende fra Den frie Lærerskole søger årspraktik på en fri skole. Find en årspraktikant til din skole i vores praktikantindstik.
Birgit Haagensen har arbejdet som lærer siden 1965, og hun er aldrig blevet træt af det.
DEN NYE ARBEJDSTIDSAFTALE
Foråret er her, og det betyder, at arbejdet med den nye arbejdstidsaftale er i fuld gang ude på skolerne. Men hvordan er reglerne for din arbejdstid efter sommerferie? Find ud af det på fsl.dk/arbejdstid2022
What is going on right now?
Who is right and who is wrong?
Millions of words spread through our minds
Not knowing were to start off
How is this happening?
When is this going to end?
This has to be a nightmare for us
We never expected this
What is the real picture?
How much more damage will we survive?
We all have too many questions
But who will answer them no one will know
Perchersk School International (PSI) i Kyiv postede i midten af marts tre digte på skolens sociale medier. Digtene – som beskriver krigen i Ukraine – er skrevet af 11-årige Liza Kirov, som går i 6.klasse. Redaktionen har været I kontakt med Perchersk School International og har fået tilladelse fra Liza og hendes forældre til at bringe et af hendes digte i Frie Skoler.
Skolen har ca. 550 elever i alderen 3-18 år og cirka 70 procent af dem er internationale elever. Skolen har danske Peter Erben som bestyrelsesformand. Skolen laver langdistance-undervisning, da størstedelen af de internationale elever har forladt landet sammen med deres familier på grund af krigen. Alle lærere arbejder stadig – nu i tre tidszoner, så det er muligt at nå ud til eleverne, der befinder sig i andre europæiske lande, Nordamerika og i Østasien. Mere end 40 internationale skoler ude verdenen har tilbudt eleverne, at de kan møde ind til undervisning uden betaling frem til sommerferien • FOTO PSI,
»Vi må gå ud fra, at seksuelle krænkelser finder sted i et omfang, hvor man skal tage det alvorligt. Og rundspørgen peger jo også i retning af, at der er en udfordring. Og det er selvfølgelig noget, vi tager alvorligt«.Andreas Harbsmeier, pressechef i Folkehøjskolernes Forening til Højskolebladet efter ny undersøgelse, som viser, at hver 8. kvindelige elev har følt sig seksuelt krænket på højskole.
56 %
af kommunerne benytter sig af tidlig start i SFO. For 15 år siden var det kun hver fjerde kommune, der sendte børnene tidligt ud af børnehaven og i SFO i løbet af forårsmånederne.
Danmarks Evalueringsinstitut, EVA
»Det her er ikke bare et uddannelsesproblem. Det er et kæmpe samfundsproblem, som risikerer at få alvorlige konsekvenser for vores velfærdssamfund, hvis der ikke gøres noget«.
100.000 kroner for en særlig indsats Hvert år uddeler undervisningsministeren i samarbejde med Dansk Center for Undervisningsmiljø (DCUM) en pris for en særlig indsats for undervisningsmiljøet. Undervisningsmiljøprisen gives til en person, klasse, årgang, lærergruppe, skole eller et uddannelsessted, som har gjort en særlig indsats for elevernes studiemiljø. Den særlige indsats kan både vedrøre det fysiske, det psykiske og æstetiske undervisningsmiljø. Alle kan indstille kandidater til prisen, og alle kan indstilles. På baggrund af indkomne indstillinger udvælger og foreslår DCUM tre vinderkandidater til undervisningsministeren. Du kan indstille til prisen frem til 15. maj 2022 på dcum.dk. • LOGO
Færre søger velfærdsuddannelserne
Da fristen for at søge en videregående uddannelse via kvote 2 udløb den 15. marts, stod det klart, at søgningen til velfærdsuddannelserne falder igen.
Størst er faldet i søgningen på sygeplejerskeuddannelsen, som oplevede et fald på 36 procent i forhold til sidste år. Søgningen til pædagoguddannelsen falder med 21 procent. Søgningen mod læreruddannelsen falder med 17 procent i forhold til sidste år, mens søgningen mod socialrådgiveruddannelsen falder med 18 procent.
En fremskrivning lavet for Danske Professionshøjskoler viser, at der vil mangle mere end 35.000 lærere, pædagoger, sygeplejersker og socialrådgivere i 2030 • ISTOCK
»Forslag til nationalt kompromis:
Folk, der er født efter 2010, må ikke længere købe skadelige nikotinprodukter. Folk, der er født før 2010, må ikke længere lave skadelige fremdriftsreformer, færdighedstestreformer eller uddannelsesudflytningsreformer«
Svend Brinkmann, professor i psykologi, på FacebookVi har spurgt et af de yngste og et af de ældste arbejdende medlemmer samt et medlem i midten om:
Hvornår er det bedst at være lærer?
Hvad er det gode lærerliv?
nej ‒
kan man da blive træt af andre mennesker?«
79-årige Birgit Haagensen har arbejdet som lærer siden 1965, og hun underviser stadig. Motivationen fejler ikke noget, for det er » verdens vigtigste og bedste job «, som hun siger. Hun lever højt på at gøre en positiv forskel for andre.
»Det med at gøre en positiv forskel har været den store overskrift for mig«, fortæller Birgit Haagensen, som har været lærer i 56 år og først gik på pension som 78-årig. Nu underviser hun privatelever, som efterspørger hendes lektiehjælp.
Aldrig mere flere elever, aldrig mere forberedelse og undervisning. Langt væk med noterne. Sådan er der nogle, der har det, når de forlader arbejdsmarkedet og med høje forventninger og glæde går på pension.
Men sådan var det ikke for 79-årige Birgit Haagensen, der forlod jobbet på Gladsaxe Privatskole for et år siden.
»Er du vimmer, nej aldrig i livet. Sådan har jeg det ikke«.
Birgit Haagensen tager skiftevis brillerne af og på, mens hun bladrer i gamle noter, undervisningsforløb og billeder fra sine 56 år som lærer. Især gamle billeder af eleverne glæder hende, for det er især eleverne, der har holdt hendes motivation og arbejdsglæde højt i det, hun kalder verdens bedste job.
»Det vigtigste i verden er jo at undervise og opdrage. At danne en ny generation og danne dem til fremtiden. Det er virkelig meningsfuldt«, forklarer hun og svarer uden betænkningstid på, hvad det bedste har været i hendes lærerliv:
»At få eleverne til at trives med at gå i skole og lære noget«.
Og netop eleverne og deres udvikling har været hendes helt store passion. At flytte dem herfra og hertil, som hun siger, mens hun illustrerer det med hænderne.
»At man kan gøre en positiv forskel i klassens liv, i barnets liv. Det har været en drivkraft. Det er godt nok meget, meget positivt og vigtigt«, siger hun.
»At få børnene til at udvikle sig, det har været det vigtigste. Ellers er der jo ingen grund til at være lærer – hvis ikke man kan se, at det går bedre«, siger Birgit Haagensen og tilføjer:
»Der er heller ikke noget så fantastisk som at være en del af et lærerkollegium, der bliver ledet godt. Det er simpelthen bare toppen«.
Givende at gøre en forskel
Birgit Haagensen har undervist i dansk og
tysk og været skolebibliotekar. Og hun har nydt at bringe den offentlige debat og samfundstendenser ind i undervisningen. Derfor finder hun også det ene avisudklip efter det andet og fortæller, hvilket forløb det har indgået i.
Faktisk var det ikke helt hendes eget ønske, at hun som 78-årig stoppede på Gladsaxe Privatskole. Hendes skoleleder syntes, at alderen var imod hende, og at tiden var inde. Men siden da har hun haft privatelever til lektiehjælp i privaten i Farum. Nu fylder hun snart 80 år og har syv elever fast på skemaet i løbet af ugen. Hun glæder sig over at kunne hjælpe andre og blive ved med at gøre en forskel.
»Det er meget givende, og jeg bliver ved, lige så længe det er sjovt og giver mening. Og det gør det, når eleverne flytter sig«.
Skal hun pege nogle særlige oplevelser ud fra sit lange lærerliv, er det møderne med gamle elever. For i det møde bliver det tydeligt, at hun har gjort en forskel for eleverne.
»Jeg er blevet inviteret til at samles med en gammel klasse, som jeg havde fra 1. til 10. klasse. Da vi sad der første gang – elever, forældre, lærere – hold da op. Det er sjovt. Da gik det op for mig, hvor vigtigt det er et få et godt samarbejde med børnenes forældre. Det er igen noget med at danne helheder og fællesskaber«.
Tog gerne 56 år mere Stod Birgit Haagensen som nyuddannet lærer i dag, ville hun ikke være betænkelig ved at have 56 års lærerarbejde foran sig. Hun kalder det en spændende tanke, og skræmt er hun ikke:
»Nej da, men mange ting har ændret sig. Hele holdningen til at være lærer har ændret sig, og der er kommet flere og andre opgaver til, men man kan altid finde en udvej, hvis man gider gøre en indsats for det«, siger hun og forklarer, at hun har nydt, at to dage ikke er ens som lærer.
»En klasse er ikke en gummistøvle-fabrik. Ingen ønsker at stå ved et samlebånd i vores dage – og det kommer du ikke til som lærer. Hver dag er en ny dag med nye udfordringer. Hvis du gider bruge tid på det og har et godt netværk, så kan du løse det. Måske ikke til UG, men selvfølgelig kan du løse det. Hvorfor skulle du ikke kunne gøre det?«
Har det aldrig strejfet dig at stoppe, så snart du kunne?
»Stoppe som 60-årig – det kunne jeg ikke drømme om. Der ligger en udfordring i at få andre til at trives. Også at komme til en klasse, der ikke fungerer, og så få den til at lykkes. Når det lykkes, så er det jo næsten lønnen i sig selv. Gejsten er blevet større med alderen«.
Er du slet ikke blevet træt af elever efter så mange år som lærer?
»Haha, nej, hvordan kan man blive træt af andre mennesker?” ■
At få ting til at lykkes - der er ikke noget så godt. At få en klasse til det - det er toppen.
BIRGIT HAAGENSEN LÆRER, 79 ÅR.
For Anders Konnerup fra Skipper Clement Skole i Aalborg er det allerbedste ved at være lærer, at han kan få lov til at lave god undervisning og hjælpe eleverne til at rykke sig fagligt.
»Det giver mig en stor stolthed at gå ud af klasselokalet og vide, at eleverne har rykket sig«
amspillet med eleverne og at varetage den gode undervisning er det bedste ved det her arbejde«.
Sådan svarer 46-årige Anders Konnerup fra Skipper Clement Skole i Aalborg på, hvad der er det bedste ved at være lærer.
»Det betyder noget for mig at være noget for eleverne; hjælpe dem med at komme videre og bidrage til, at de glæder sig til at komme i skole«, forklarer han.
Det var biologien, der havde den unge Anders Konnerups helt store interesse, da han skulle vælge uddannelse, og han vidste, at han skulle være noget indenfor faget. Men efter et år på biologi på universitetet, sadlede han om og startede på lærerseminariet. Det var nok lidt inspireret af hans forældre, som begge var lærere.
I dag, 20 år senere, underviser han i matematik og naturfag på overbygningen på Skipper Clements Skole i Aalborg og har ikke fortrudt, at han valgte lærergerningen:
»Det er undervisningsdelen, jeg godt kan lide. Jeg vil helst stå i lokalet og undervise, og det er også dét, jeg kommer til at gøre resten af mit arbejdsliv. Jeg har da spurgt mig selv, om det er det her, jeg skal altid, men jeg kan simpelthen ikke se mig selv i noget andet. Jeg har haft et halvt år, hvor jeg underviste på voksenuddannelse, men jeg vendte tilbage til den frie skoleverden«, siger Anders Konnerup, som ser sig selv som en lidt traditionel lærer af den gamle skole, om man vil. Han kan godt lide, at eleverne kan deres tabeller og lærer at tage noter.
Ambitioner for eleverne
Som for alle andre er der gode dage, og der er dårlige dage for Anders Konnerup. De gode dage er kendetegnet ved, at han har kunnet mærke, at han ”havde” eleverne, og deres interesse var fanget af hans undervisning. Det omvendte er til gengæld ret demotiverende for ham:
»Jeg bliver faktisk kun træt af elever, når de mangler engagement. Og det er jo, fordi jeg har ambitioner på deres vegne. Jeg vil have, at de klarer sig så godt, som de overhovedet kan, og jeg ved, at man kan komme langt med vilje,« siger Anders Konnerup.
Hans egen interessen for biologi er ikke blevet mindre igennem årene og især et emne er højt på listen:
»Mit yndlingsundervisningsforløb er at undervise i evolution. Og det bunder helt i egen interesse; jeg synes simpelthen selv, at det er super spændende, og jeg er helt overbevist om, at det bliver meget bedre undervisning og lettere at være kreativ, når man selv synes, at det er sjovt og spændende,« siger Anders Konnerup. ■
»Det allerfedeste er, når eleverne kan dét, de skal kunne, og de kan det, fordi jeg gjorde, som jeg gjorde«.
46 ÅR
20-årige Maria Vingborg ville være læge, men nu har et årsvikariat som lærer på Vesterbølle Efterskole gjort hende i tvivl. Hun er positivt overrasket over lærerfaget og den energi, hun får ud af det.
Tre år på biotech-linjen på gymnasiet er måske ikke den oplagt vej mod lærergerningen, men da chancen bød sig, takkede den 20-årige Maria Vingborg ja til et barselsvikariat på Vesterbølle Efterskole. Selvom hun selv er ung, var hun vant til at stå på en scene, og mange år som spejderleder gjorde det naturligt for hende at gribe ansvaret. Og oplevelsen med jobbet som lærer har gjort så stort indtryk på hende, at hun nu overvejer at gå lærervejen:
»Det har været sjovt og udfordrende at få lov til at tilrettelægge undervisningen og selv stå med eleverne, så det har givet en masse tanker, om det skal være lærerlivet fremad. Jeg havde tænkt, at jeg skulle være læge, og at det her bare var et arbejdsår, men jeg er virkelig kommet i tvivl. For det er super fedt at arbejde med eleverne og arbejde med relationerne. Jeg har altid stræbt efter viden og var nok lidt bange for, at jeg ikke ville blive udfordret nok som lærer. Men jeg har jo fundet ud af, at en stor del af arbejdet handler om relationer, og så bliver man virkelig udfordret på nogle helt andre måder. For alle går og bakser med noget, som de har brug for hjælp og støtte til,« siger Maria Vingborg.
Er forbillede for eleverne
Marias alder var naturligvis en overvejelse for både hende og ledelsen, da hun
blev ansat, men sammen har de fundet en god balance for hende, og netop det med at være i tvivl om, hvad fremtiden skal bringe, har vist sig at være en styrke i relationerne:
»Der er kun tre år imellem mig og de ældste elever, men det er alligevel lykkedes mig at få skabt et respektfuldt lærer-elevforhold. Jeg tror, at de ser mig som en sjov lærer, som man kan gå til. Jeg kan godt lide, at jeg kan være et forbillede for dem, og jeg tænker, at de nemt kan spejle sig i mig, fordi jeg også står et sted, hvor jeg skal finde ud af alt det omkring, hvad jeg skal lave fremover«, siger Maria Vingborg.
De fleste af Marias timer er i samarbejde med en anden lærer, men i starten af skoleåret bød vikariatet på undervisning i matematik på egen hånd. Et fag, som ikke bare var en personlig interesse, men også blev en personlig sejr:
»Jeg har bedst kunnet lide at undervise i matematik. Jeg har undervist klassen helt selv, så det har både været udfordrende men også den største succes. Der har jeg fået lov til at vise eleverne et anderledes bud på, hvordan man også kan lære matematik. Det fedeste er helt klart, når jeg kan se, at eleverne får en aha-oplevelse. Når brikkerne ligesom falder på plads, og de kan se sammenhængen og forstår det. Den energi, som kommer ud af det, er super inspirerende,« siger Maria Vingborg. ■
»Der er kun tre år imellem mig og de ældste elever, men det er alligevel lykkedes mig at få skabt et respektfuldt lærer-elevforhold«.
MARIA VINGBORGÅRSVIKAR, 20 ÅR
Det gode lærerliv består af god tid til kerneopgaven –undervisningen. Elevernes trivsel, deres udvikling og relationen til dem er det, der holder lærernes arbejdsglæde høj.
AF METTE SØNDERGÅRD · MSO@FRIESKOLER.DKysene i elevernes øjne, når de har knækket læsekoden«.
»Elever, der råber hej, mange år efter at de er gået ud af skolen«.
»Magien i rummet, når undervisningen lykkes«.
Sådan svarede mange lærere på spørgsmålet om, hvad der gør dem glade i jobbet. Spørgsmålet blev stillet som en del af et forskningsprojekt om læreres motivation. Det fortæller en af forskerne bag, Pia Rose Böwadt, der er docent og ph.d. ved læreruddannelsen på Københavns Professionshøjskole.
»Det er helt klart eleverne, der trækker lærernes job i en positiv retning og gør dem glade på jobbet«, fortæller hun.
Til sammenligning svarede kun omkring otte-ni procent, at ledelsen og forældrene havde positiv indvirkning på deres glæde ved jobbet, fortæller Pia Rose Böwadt, der forsker i læreres motivation og arbejdsglæde:
»Det var en kvalitativ undersøgelse, og her laver vi normalt ikke statistik, men det gjorde vi her, for resultaterne var slående. Det er relationen til eleverne, der betyder noget, gør lærerne glade og får dem til at stå op om morge
nen«. Pia Rose Böwadt fortsætter:
»Lærerne bruger ofte ordet givende, når man spørger, hvad der gør en lærer glad. Det at undervise opleves som givende«.
Kollegerne og relationen til kollegerne har også en stor betydning, viste undersøgelsen, men det altoverskyggende er relationen til eleverne, og forskerne fandt det interessant, at den glæde ikke var faldet med lærerens alder:
»Selv efter 20 år i jobbet angav lærere, at de bliver glade, når eleverne råber hej i skolegården, eller når en elev knækker læsekoden. Det er så stærkt motiverende hos lærerne. Når man spørger til deres motivation, så er det stort set altid, at de vil gøre en forskel for eleverne. De er motiveret af relationen til eleverne«.
Det gode lærerliv er tid Relationen til eleverne og det at gøre en forskel dækker både over den faglige og den sociale del. Og spørger man lærerne, hvornår de oplever det gode lærerliv, så lyder svaret: "Når der er tid til at undervise".
»Underforstået, at der er nogle forstyrrende elementer. Det primære er undervisning, og det, der tager tid væk fra undervisningen
og relationen til eleverne, opfattes som forstyrrende«, forklarer Pia Rose Böwadt.
»Der er en slående dobbelthed, som ofte går igen: "Jeg elsker mit arbejde, men…" Der er altid et men«, siger hun
Men’et dækker ofte over organisatoriske problemer – oplevelsen af, at der ikke er tid til at gøre det, man gerne vil med eleverne. Og at der går tid fra det, som lærerene betragter som deres kerneopgave: undervisningen.
Den betragtning deler Kristian Gylling. Han er også ansat ved Københavns Professionshøjskole, hvor han er lektor og ph.d. og forsker i motivation, arbejdsmiljø og ledelse. Han gjorde et par overraskende fund, da han var med på forskningsprojektet "Trivsel og motivation i uddannelsessektoren":
»Jeg har en tro på, at ledelse kan gøre en forskel, og at god ledelse kan flytte meget. Men det var ikke noget, lærerne rapporterede. De går ikke synderligt op i ledelse, styring og organisering. For dem er ledelsen negativt synlig. God ledelse har selvfølgelig også en betydning, men den er positivt usynlig for lærerne, forklarer han og uddyber:
vidensmedarbejdere vil sige, at spændende og udviklende opgaver er motiverende.
En lærer vil sige, at samværet med eleverne er nummer et. Det er eleverne, der driver dem og giver dem lyst til at gå på arbejde.
KRISTIAN GYLLING, LEKTOR»Lærerne er glade i jobbet, når de har en dagligdag, hvor de gør en forskel for eleverne og har gode relationer med kollegerne. Så kommer interessante opgaver, udvikling og autonomi lidt længere nede ad listen. Det er samspillet med andre, der spiller en rolle, og det, at du lykkes med din kerneopgave«.
Og netop kerneopgaven omtaler Kristian Gylling flere gange, for den har stor betydning for lærerne. Kerneopgaven definerer han som selve mødet med eleverne i undervisningen, og det er her, lærernes arbejdsglæde ligger:
»Det positive for lærerne er helt klart eleverne, og det at lykkes med undervisningen. Det giver lærerne glæde og energi. Men lige så snart der kommer opgaver, som ikke fører til, at læreren oplever at gøre en forskel for eleverne, og der går tid væk fra eleverne – så vil det hurtigt føre til mistrivsel, fordi det ikke understøtter kerneopgaven«, forklarer Kristian Gylling og nævner dokumentation, nye læringskoncepter og it-platforme, som noget, der opleves som forhindringer i forhold til at lykkes med sin kerneopgave.
»Man kan sige, at der er en helt eksistentiel opfattelse af kerneopgaven, og det er at gøre en forskel«. ■
Flow forbindes tit med idrætsfolk. Men også lærere kan komme i flow. Hvis de sætter sig gode mål. Og holder pauser, siger dansk flowforsker.
AF MIKKEL HVID · MHV@FSL.DKVi er aldrig mere lykkelige på arbejde, end når vores opmærksomhed bliver fuldkommen opslugt af en opgave, som vi brænder for at løse. Det er denne intense og selvforglemmende tilstand, som den ungarsk-amerikanske forsker Mihaly Csikszentmihalyi (1934-2021) døbte flow.
Frans Ørsted Andersen, der er ph.d. og lektor på Danmarks Pædagogiske Universitet, forsker i, hvordan for eksempel lærere finder flow i deres arbejde.
Flow opstår, fortæller forskeren, når du har et klart mål med det, du laver, når du løbende får feedback om, hvordan du klarer dig, og når du rammer en perfekt balance mellem de (selvoplevede) udfordringer, du står over for, og de (selvoplevede) kompetencer, du har til at løse dem.
Hvis dine kompetencer overstiger din udfordring, keder du dig. Og nogle lærere keder sig på arbejde. De ville få et mere givende og lykkeligt arbejdsliv, hvis de stillede sig selv større udfordringer. Det kan øge deres arbejdsglæde, fortæller Frans Ørsted Andersen.
Hvis din udfordring overstiger dine kompetencer, vil du opleve stress. Det gør mange unge og nyuddannede lærere, fortæller Frans Ørsted Andersen. Den gruppe lærere er meget ambitiøse, og de synes ikke, at læreruddannelsen ruster dem til
at mestre de udfordringer, arbejdet stiller – og derfor bliver de stressede eller giver helt op. Den gruppe kunne få et bedre arbejdsliv, hvis de formulerede lidt mindre ambitiøse mål – så kunne de komme i flow.
Uanset om du falder i den ene eller den anden af de to grupper, får du mere flow og dermed et bedre lærerarbejdsliv, hvis du opstiller mål for dit arbejde, og hvis du justerer målene, så du oplever en bedre balance mellem dine udfordringerne og dine kompetencer, fortæller Frans Ørsted Andersen:
»Du skal opleve, at du magter at løse dine opgaver, hvis du står på tæer og yder dit allerbedste. Det er basis for et givende arbejdsliv«.
Derudover bør du være bevidst om flowcirklen, fortsætter flowforskeren. Flow er en attraktiv, flow er en berusende og en berigende tilstand. Men flow er også et krævende bekendtskab.
»Flowtilstanden er dyr for kroppen. Det koster mental og fysisk energi at være i flow«, siger Frans Ørsted Andersen.
Du får derfor det bedste arbejdsliv, hvis du tilrettelægger arbejdsdagen, så du veksler mellem perioder i flow, perioder med et lavere energiniveau og pauser, hvor du virkelig slapper af.
For det er godt at være i flow. Men ikke hele tiden. ■
karakter og kan opfattes forskelligt fra skole til skole.
Det har stor værdi, at arbejdstidsaftalen implementeres på skolen, og det har stor værdi, at procedurerne gennemføres som beskrevet i aftalen.
En god planlægning og tilrettelæggelse af lærerarbejdet har afgørende betydning for den enkelte lærers oplevelse af mulighederne for at løfte arbejdsopgaven –og ikke mindst for arbejdsbelastningen.
» Vi har kæmpet længe for en ny arbejdstidsaftale, og vi er forpligtet til at sikre, at vi bevarer den samlede værdi af
Med den nye arbejdstidsaftale har vi fået aftalte forhold omkring tilrettelæggelsen af lærernes og børnehaveklasseledernes arbejdstid.
Aftalen foreskriver en samarbejdsproces, som indebærer, at vi som lærere skal være med til at kvalificere ledelsens beslutninger og prioriteringer og dermed sikre en fornuftig balance mellem lærerarbejdets opgaver og den tid, der er til at løse dem.
Alt, hvad der står i arbejdstidsaftalen, har værdi for os som lærere, og det er vigtigt at fastholde –selv om værdierne er af forskellig
Arbejdstidsaftalen stiller krav om, at ledelsen skal dele informationer, prioriteringer og tanker om arbejdstiden på skolen, og den åbenhed skal medvirke til, at alle skoler kan få en god proces for lærernes og børnehaveklasseledernes arbejdstilrettelæggelse.
God planlægning og god tilrettelæggelse er derfor af interesse for skolen som helhed – og dermed for både lærere og ledelse.
De mere håndfaste bestemmelser og regler i arbejdstidsaftalen har selvfølgelig også stor værdi.
Det har værdi, at der f.eks. skal estimeres et timetal på de store opgaver.
Det, at læreren kender plan-
lægningstallene og dermed kender ledelsens forventninger til omfanget af opgaven, skaber en god forudsætning for lærerens planlægning af sin arbejdstid.
Vi skal passe på hinanden og på os selv – og undgå det grænseløse arbejde.
Det har værdi, at der laves en opgørelse af den præsterede arbejdstid hver tredje måned. Det har værdi, fordi det skaber overskuelighed og er med til at sikre, at der er sammenhæng mellem den præsterede arbejdstid og den løn, læreren får.
Registrering beskytter mod gratis overtid og merarbejde.
For lærerne på efterskolerne har varslingsbestemmelserne for fridage og weekendarbejde rigtig
stor værdi. Når man som efterskolelærer står til rådighed 24/7, så er værdien af det at kende sine fridage og sit weekendarbejde stor. Det giver mulighed for at planlægge fritiden sammen med f.eks. venner og familie.
Ude på den enkelte skole er der vide muligheder for at indgå lokale aftaler, som passer præcis til skoleformen og den enkelte skole. Det vil mange steder give god mening.
Gør man det, så er det vigtigt at huske, at alle aftaler, som laves, skal have værdi for både skolen og lærerne.
Hvad der har værdi på den enkelte skole, skal tillidsrepræsentanten og medlemmerne i samarbejde finde ud af, men det er vigtigt, at der er ligevægt mellem det, man afgiver, og det, som man får til gengæld, hvis vi lokalt indgår en aftale om fravigelse af de centrale elementer.
Giver vi noget fra den ene hylde, så skal vi til gengæld have noget fra en anden.
For det skal være en god aftale for skolen, men også en god aftale for lærerne og børnehaveklasselederne. ■
Ajour
Her er en oversigt over aktiviteterne i din kreds den næste tid. Du kan følge din kreds yderligere på fsl.dk eller via kredsens Facebook-side.
KREDS 1
21. april 16.30-19: Seniormøde ved Lærens Pension
KREDS 2
6. april kl. 10-16: TR5 på Skanderborg Realskole.
27. april kl. 10-16: TR6 på Radisson Red, Aarhus.
28. april kl. 16: Kredsgeneralforsamling på Restaurant Lillering Skov v. Galten.
11.-12. maj: TR-træf på Bramslev Gaard v. Hobro.
KREDS 3
30. marts kl. 19: Kredsgeneralforsamling med oplægsholder.
6. april kl. 9-15: TR-5 på Aagaard Efterskole.
28. april: TR-6 på Hornstrup Kursuscenter.
KREDS 4
30. marts: Orienteringsmøde om pension på Skanderup Efterskole målrettet medlemmer over 55 år. Orientering om Lærernes Pension og P1925/Efterlønskassen.
5. april kl. 9-15: TR5 for tillidsrepræsentanter i gang med grunduddannelsen, St. Andst Efterskole.
19. april kl. 13-17: TR6 for de TR’er, der påbegyndte uddannelsen i 2020, Kongeådalens Efterskole.
KREDS 6
6. april kl. 16.30-20.30: Generalforsamling på Hotel Kirstine, Næstved.
21. april kl. 13-18: TR-6 for tillidsrepræsentanter, der afslutter uddannelse, Hotel Kirstine, Næstved.
KREDS 7
30. marts kl. 18-21: Kredsgeneralforsamling på Globalhagen, Mellemfolkeligt Samvirke, København N.
KREDS 8
29.-30. marts: TR-Efteruddannelse og kaskettræf, Danhostel Roskilde.
27. april kl. 10-16: TR5, Sejergaardens Musikefterskole.
27. april kl. 17-19: Kredsgeneralforsamling, Sejergaardens Musikefterskole.
9. maj kl. 16-18: Medlemsarrangement: ”Mit liv i Israel: At bo i en konfliktzone”, Vartov.
18. maj kl. 16-19: Pensionsmøde, Bagsværd Friskole
Spørgsmål:
Jeg er tillidsrepræsentant og skal i gang med at forhandle den lokale arbejdstidsaftale for det kommende skoleår. Min leder siger, at skolen intet har hørt om samarbejdssporet eller skoleplan. Lederen mener, at det må være frivilligt, hvad skolen gør, og om den laver en skoleplan. Det mener jeg ikke. Er det mig, der har misforstået noget?
Svar:
HAR DU SKIFTET ADRESSE ELLER ARBEJDE?
Nej, du har ikke misforstået noget. Og det skræmmer mig faktisk, at du får sådan et svar fra ledelsen på en så relativ stor skole som din.
Arbejdstidsaftalen er en del af overenskomsten, og skolerne skal følge den. Det er en tilskudsbetingelse. Det betyder blandt andet, at dine kolleger og især du som tillidsrepræsentant skal inddrages i drøftelserne om planlægningen, lederen skal præsentere en skoleplan, ledelsen og lærerne skal have et samarbejdsmøde, lærerne skal have en individuel dialog om opgaveoversigten, og I skal have den endelige opgaveoversigt senest fem uger før skoleårets start. I kan lokalt aftale andre regler, men det kræver, at du som tillidsrepræsentant er med på det og skriver under på en lokal aftale om at fravige reglerne. Jeg synes, at du skal undlade at forhandle jeres lokale aftaler, før I er enige om, at det er arbejdstidsaftalen, som gælder. Du vender bare tilbage, hvis du har spørgsmål.
Har du fået andet arbejdet, flyttet adresse, skiftet mail eller er gået på pension, så er det vigtigt, at du husker at melde det til sekretariatet, da ændringerne ikke registreres automatisk. Hjælp os med at have de rigtige oplysninger ved at skrive til fsl@fsl.dk. Du kan også rette oplysningerne selv på mitfsl.dk. ■
Venlig hilsen
Jacob Teglgaard, konsulent ■
Hver dag besvarer konsulenterne i Frie Skolers Lærerforening vigtige spørgsmål fra medlemmer. Her bringer vi i anonymiseret form nogle af de spørgsmål og svar, andre medlemmer også kan have glæde af.
Højskolelærere fra hele landet mødtes på Hornstrup Kursuscenter. Det store spørgsmål lød: "Hvordan håndterer vi arbejdstiden, når højskolerne ikke har en overenskomst?"
»Selv om jeg er glad for mit arbejde og brænder for det, så er det et arbejde«, siger Pia Beltoft, som advarer mod at beskrive højskolearbejdet som et kald. Så bliver arbejdet grænseløst.
Når der ikke er aftaler og udtalte forventninger til opgaverne og arbejdstiden, trækker det energi fra alt andet, højskolelærerne laver – det suger energi fra det, højskolelærerne er bedst til: at undervise og danne.
Nogenlunde sådan kan man opsamle den drøftelse, som de 24 deltagere på Frie Skolers Lærerforenings første højskoletræf.
Arbejdstid var det gennemgående emne på træffet.
Ifølge Pia Beltoft, der er lærer på Vallekilde Højskole, er en af de største udfordringer, at arbejdstiden individualiseres på højskolen. Individualiseringen har en række uheldige konsekvenser, mener hun. Nogle er gode til at holde styr på, om de arbejder nok. Men andre – ofte nye og unge – kan føle, at de bør melde sig, når ledelsen spørger, hvem der kan tage en vagt eller løse en opgave. De gør det for at være gode kolleger eller vise deres værd, men det er svært at have overblik over, hvad opgaven fylder, og hvor meget de egentlig kommer til at arbejde samlet set. Og det er uheldigt. Dels risikerer den enkelte at brække nakken på det, dels kan man som lærerhold miste overblikket over, hvem der egentlig løser hvilke opgaver, og om fordelingen er fair, siger Pia Beltoft.
Hun oplever, at kollegerne er opmærksomme på problemstillingerne:
»Jeg hører tit kolleger, som siger: "Husk nu også at holde fri" eller "Sig til, hvis der er noget, jeg kan gøre". Men den slags individuel omsorg og opmærksomhed løser ikke nødvendigvis problemet med en flydende arbejdstid«.
Ditte Svane fra Askov Højskole genkender problemstillingen. Også hun oplever, at arbejdstiden flyder, og at kollegerne håndterer det meget forskelligt:
»Nogle kolleger fornemmer, at de arbejder det, de skal, andre føler, at de arbejder alt for meget. Sagen er, at ingen af os ved det med sikkerhed, for der findes ingen generel standard for, hvad arbejdstiden rummer, og hvor meget tid vi skal bruge på de enkelte opgaver«, siger hun.
Den flydende arbejdstid betyder også, at lærerne ikke kan nyde den fleksibilitet, som kan ligge i højskolelærerjobbet, mener Ditte Svane:
»I princippet skulle man med god samvit-
tighed kunne tage til morgenyoga om onsdagen eller shoppe om eftermiddagen, fordi man ved, at arbejdstimerne ligger på et andet tidspunkt. Men det kan man ikke, når der ikke findes en norm eller standard. Derfor har mange dårlig samvittighed, både når de arbejder, og når de prøver at holde fri«.
Selv tæller Ditte Svane sine arbejdstimer. Som tidligere freelancer er det helt naturligt for hende:
»Jeg var vant til at betragte mit arbejde som en butik, hvor jeg skal vide, hvor mange timer jeg har arbejdet, og hvor meget jeg kan fakturere. Men det tror jeg ikke, at der er mange kolleger, som gør«, siger hun.
Akkorder giver transparens Marius Juul Nielsen fra Engelsholm Højskole kom til træffet med en forestilling om, at andre højskoler havde mere styr på arbejdstiden end hans. Han troede, at han skulle lære noget. Men det viste sig, at han var blandt frontløberne.
»Det overrasker mig virkelig«, siger han, »at andre bøvler så meget med det«.
På Engelsholm Højskole har en ny pædagogisk leder været med til at definere akkorder på forskellige opgaver, og det har været en god proces, synes Marius Juul Nielsen:
»Akkorderne giver mere transparens. Det er mere klart, hvornår vi er på arbejde, og hvornår vi ikke er det«, siger Marius Juul Nielsen, som håber, at de kan komme endnu længere ned ad den vej. Og han tror på det. For klarere forventninger kan også være en fordel for skolen, fortæller han.
Da de på Engelsholm gennemgik de forskellige opgaver, blev det pludselig klart, at lærerne var et par timer længere på skolen om aftenen, end ledelsen syntes var nødvendigt. De arbejdstimer er nu frigjort til pædagogisk arbejde, fortæller Marius:
»Også på den måde kommer transparens og klare aftaler skolen til gavn. Vi udnytter arbejdstiden mere bevidst, og vi er enige om, hvad vi prioriterer«.
Højskolejob er ikke et kald I drøftelsen om arbejdstiden dukker spørgsmålet om kaldet ofte op. For forestillingen om kaldet ligger og rumsterer bag mange af de indvendinger, lærerne møder, når snakken falder på lærernes arbejdstid. Men den
»Vi skal være på højskolerne med det bedste af os selv, men det kræver, at der er styr på arbejdstiden«, siger Marius Juul Nielsen.
»Jeg tror, at vi er mange, som brænder for højskolearbejdet«, siger Ditte Svane, »men det er vigtigt, at vi ikke brænder ud«.
krog nægter Pia Beltoft at bide på:
»For mig er højskolearbejdet ikke et kald. Det er et arbejde. Et arbejde, som jeg er meget glad for og engageret i - men et arbejde«.
Hun mener ikke, at man kan tvinge kalds-tanken ned over hovedet på en hel faggruppe:
»Et kald er for mig at se noget individuelt. Det kan godt være, at det at være højskolelærer er et kald for min kollega, men ikke for mig. Men det gør ikke nogen af os dårligere medarbejdere«, siger hun og tilføjer:
»Den mere eller mindre eksplicitte forestilling om højskolearbejdet som et kald, kan spænde ben for en masse vigtige samtaler om løn, akkorder og arbejdstid«. ■
Undervisningsministeriets embedsfolk holdt både de røde og gule kort i lommen, da dets medarbejdere gennemførte et risikobaseret tilsyn på ni frie grundskoler. Med blandt andet to uanmeldte besøg og en række samtaler på hver af skolerne kontrollerede tilsynet, om skolerne lever op til deres friheds- og folkestyreforpligtelse, og det gjorde hele banden, konstaterer tilsynet.
I sin afsluttende rapport konkluderer tilsynet, at de ni skoler lever fuldt og helt op til kra-
vet om at danne eleverne til at leve i et samfund som det danske med frihed og folkestyre.
Tilsynet bemærker desuden, at på skoler med mange elever med ikke-vestlig baggrund har skolerne et særligt fokus på at styrke elevernes viden om dansk kultur og det danske samfund. Desuden konstaterer tilsynet, at på skoler, som er udtaget til tilsynet, fordi de sjældent underretter de sociale myndigheder, er der et godt og tæt samarbejde med kommunen,
kommunens socialrådgivere og medarbejderne i den pædagogisk-psykologiske rådgivning.
Tilsynet gav tre henstillinger og to påbud. De fleste handler om administrative og bureaukratiske forhold (for eksempel skal der være adgang til skolens hjemmeside). Kun et påbud kalder på hævede bryn: En skole fik besked på, at undervisningen i religion skal gennemføres på dansk ligesom undervisningen i alle andre fag på de frie skoler (bortset fra fremmedsprogene). ■ MHV
præg af, at mange børn er ramt af modløshed og opgivenhed.
Børn og unge fortæller om at føle sig ensomme og isolerede fra jævnaldrende, om konflikter i hjemmet, og om hvordan det påvirker dem negativt, når forældrene er pressede.
Også de generelle tal for alle samtaler på BørneTelefonen vidner om, at mange børn og unge har det sværere end tidligere. I 2021 handlede knap 23 procent af samtalerne om psykisk mistrivsel ud af 50.615 samtaler i alt på BørneTelefonen.
To år med corona har sat sig spor hos børn og unge. Det viser en analyse, Børns Vilkår har lavet af samtalerne om corona på BørneTelefonen i 2020, 2021 og starten af 2022.
I alt har 2.672 samtaler handlet om corona. Heraf har 18 procent handlet om ensomhed, 5,4 procent om angst og 3,3 procent om selvmord.
En analyse af indholdet i samtalerne viser, at børn i starten af pandemien henvendte sig, fordi de var bange for sygdommen. Men i løbet af 2021 og i starten af 2022 bar samtalerne
I 3.545 af disse samtaler talte rådgiverne med børn og unge om selvmord. Det er 1.387 flere samtaler om selvmord end i 2020.
11,9 pct. af samtalerne om corona handlede i 2021 om trivsel i skolen eller klassen. Flere børn fortæller, at de savner at være fysisk i skole, og at både det faglige og sociale er mere udfordrende hjemmefra. Det har været sværere for børnene at holde struktur i hverdagen, holde den faglige motivation oppe og opretholde sociale relationer og venskaber. ■ MSO /
På højskoletræffet d. 10. og 11. marts blev der afholdt valg til højskoleudvalget i Frie Skolers Lærerforening. Højskoleudvalget arbejder med og for at udvikle foreningens tilbud og hjælp til højskolelærerne. Udvalget blev stiftet i forbindelse med højskolelærernes optagelse i foreningen, og det nye udvalg består af både erfarne og nye kræfter.
Det nyvalgte udvalg består af: Sigrid Lauenborg Dahl, Krogerup Højskole (på billledet).
Malthe Ibsen Sørensen, Ubberup Højskole. Inge Johnsen, Egmont Højskolen. Kristoffer Brun Gram, Vestjyllands Højskole. Som suppleant blev Simon Langkjær, Rødding Højskole valgt.
Udvalget konstituerer sig på førstkommende udvalgsmøde. ■ MHV
- Tysk grammatik med øvelser, spil og aktiviteter
Se gratis uddrag på www.andrico.dk
REGNBUEN
af Karin Jaentsch
Et komplet system til indlæring af moderne tysk sprog. Niveaudelt i tre forskellige sværhedsgrader med hver sin farve.
• En differentieret tysk grammatik, 140 sider, 114 kr. De grammatiske regler, inkl. en “Grammatisk værktøjskasse”, som indfører i ordklasser, sætningsanalyse, mm.
• Øvebog til tysk grammatik, 160 sider, 79 kr. Et stort udvalg af forskellige øvelser som er tilpasset grammatikbogens regler og de tre niveauer.
• Facithæfte, 58 sider, 48 kr. Gør det muligt at lade den enkelte elev arbejde selvstændigt på sit niveau.
• “Ein Buch für zwei”, Spiele und Aktivitäten, 192 sider, 189 kr. Indeholder 2 x 98 kreative spil og aktiviteter, som gennem pararbejde indøver tysk grammatik og sprogbrug på en meget motiverende måde.
På Allindelille Friskole er en kuffert med følelser flyttet ind i 1. klasse. Eleverne lærer at sætte ord på deres følelser gennem sokkedukker og rollespil, og undervisningen skaber et helt nyt sprog for de yngste elever.
vor er Finn Erik henne?«, siger en af de første elever, der kommer ind i klassen efter frikvarteret, da han ser den store røde kuffert stå på katederet.
De 12 elever i 1. klasse på Allindelille Friskole nord for Ringsted tumler alle ind i klasseværelset i strømpesokker og med friske kinder. Neela har fået noget i øjet i løbet af frikvarteret, det gør ondt, så klasselærer Helle Kademann undersøger det, og sidemakkeren Sara tager hendes hånd.
Flere af eleverne finder tøjdyr frem, som de enten krammer eller stiller på bordet foran dem. Ved siden af den røde kuffert står Mette Dinesen, der er mentalhygiejnisk instruktør, driver virksomheden ’Dine valg er dit liv’ og sammen med lærer Finn Erik Larsen – der er dukket frem bag kufferten – står for det forløb om følelser, som klassen er i gang med.
»Er der nogen, der kan huske, hvad vi snakkede om sidst?«, spørger hun klassen. Neela rækker hånden op.
»Vi snakkede om sorg«, siger Neela. »Sorgen er blå og har lange arme med hjerter på, så den kan give sig selv et kram. Den har lyst til at være god ved sig selv«.
Mette Dinesen roser hende og finder en sokkedukke frem fra den røde kuffert. Den er præcis som Neela beskrev. Anton synes, at det ligner, at sorgsokkedukken har mistet et øje, og måske er det derfor, den er ked af det.
»Jeg har prøvet at være sådan, som den er«, siger Neela igen og peger på sokkedukken.
»Det var dengang, jeg fik at vide, at en hest, jeg trænede, var død. Det var ikke særlig rart. Men så sagde sorgen, at jeg skulle være god ved mig selv. Så jeg har også mærket glæden«.
Følelser skal man tale om Forløbet arbejder med fire grundfølelser, der repræsenteres af hver deres sokkedukke: vreden, angsten, glæden og sorgen, og til hver følelse hører en bog med en lille fortælling i.
Helle Kademann er både klasselærer og speciallærer og arbejder meget med positiv psykologi. Hun oplever, at forløbet med den røde kuffert ruster eleverne til at tale om følelser og giver dem et ordforråd, de ikke havde før.
»Jeg kan mærke, at eleverne nogle gange sætter Finn Erik og Mettes ord på det, som de udtrykker for mig til hverdag. Lige pludselig føler de en indforståethed for, hvad det vil sige at føle det ene eller det andet«, siger Helle Kademann.
En forælder fortalte forleden om, hvordan barnet havde sagt ’mor, ved du godt, at man kan have en sorg inde i hjertet, som man kan vende til glæde, hvis man gør sådan og sådan’.
Det vidner for Helle Kademann om, at børnene tager
»Er der andre, der har et krammedyr og vil fortælle om det?«, spørger Finn Erik og får giraffer, isbjørne, elefanter og kaniner til at stryge i vejret.
forløbet ind. Hun har også brugt forløbets redskaber i en situation for nylig, hvor klassen blev utryg, fordi en elev fortalte, at der snart blev krig i Danmark. Klassen snakkede om elevens følelser og fandt ud af, at det handlede om, at eleven var bange for, at faren skulle udsendes som soldat til Ukraine.
Forløbet giver Helle Kademann mange aha-oplevelser, og hun er ikke i tvivl om, at andre skoler og især indskolingsbørn også kan få meget ud af det.
»Man får lavet et fundament for, at vi godt kan tale om og udtrykke vores følelser. Det er vigtigt at vide og kunne, for det bliver sværere og sværere, jo længere op vi kommer aldersmæssigt«, siger hun.
»Alle skal have lov til at have det svært indimellem, for der er så mange forskellige krav, vi skal leve op til hele tiden, og det er måske ikke altid, at man er i stand til at kunne alle de ting. Derfor er det godt for barnet at kunne sætte ord på sine følelser«, siger Helle Kademann.
Vigtige kram og sorte skyer
Eleverne er ved at finde bøgerne om sorg frem, da Nora rækker hånden op. Hun vil gerne fortælle noget først.
»Jeg har tænkt over, hvordan jeg ville have det, hvis Dicte rejste igen. Ligesom dengang hvor hun var væk med sin familie i lang tid. Der følte jeg, at den venindetråd, vi havde til hinanden, den var ligesom klippet over. Da jeg
Klasselærer Helle Kademann oplever, at eleverne i 1. klasse får et fællessprog for at tale om følelser, som kommer både det enkelte barn og hele klassen til gode. Det bliver lettere at sætte ord på samt håndtere følelser.
kom tilbage i skole, tegnede jeg en tegning af Dicte og mig. Den hjalp mig med at føle, at noget nyt også kunne være godt. Så den sorte sky over mit hoved blev mindre. Og da Dicte kom tilbage, var skyen helt forsvundet«, siger Nora og kigger over på sin sidemakker Dicte, der krammer sin girafbamse.
Mette Dinesen og klassen snakker om, at det er helt naturligt, at man kan komme til at græde, hvis man er ked af det. Flere har også prøvet at få tårer i øjnene i andre situationer, og erfaringerne om tårer vælter frem, da snakken pludselig bliver afbrudt.
»Hvad sker der, Finn Erik?«, udbryder flere af eleverne.
Finn Erik har fået en rød hue på og kigger ned i gulvet, mens han kører frem og tilbage på sin stol og skubber tusser og ting ned fra bordet.
»Når I snakker om følelser, bliver jeg bare så ked af det. Fordi min hamster Basse er død, og min mor siger, at han skal smides ud«, siger han.
Dicte går hen og krammer Finn Erik, og mange af eleverne har idéer til, hvad han kan gøre. Nora foreslår, at han måske selv kan begrave Basse?
»Da min kanin døde, spurgte jeg min mor, om vi kunne begrave ham under pæretræet i haven. Så hver dag tager jeg en pære fra træet og lægger på jorden til Ninus, og så krammer jeg pæretræet. Det er dejligt at have et sted at gå hen, for jeg kan jo stadig se ham i hjertet«, siger Nora. ■
Få
Inkl. 3 nætter, busrejse og morgenmad
Fra kr. 1.348
Inkl. 3 nætter, busrejse t/r, 4 dg. liftkort/skileje og halvpension
Når du køber skolerejsen hos et rejsebureau, så får du en helt unik tryghed og sikkerhed.
Pakkerejseloven giver jer ret til gebyrfri annullering hvis Udenrigsministeriet skulle fraråde alle rejser lige før afrejse.
Vi formidler også både en godt dækkende rejseforsikring og afbestillingsforsikring - en god sikkerhed at have med i bagagen.
Inkl. 3 overnat., færge t/r, bus i Norge, aktiviteter og morgenmad
Inkl. 2 overnatninger, busrejse t/r og morgenmad
FORMAND:
Undervisningsministeriets nye tilsynsstrategi og ministeriets opfattelse, af hvad det vil sige at stå mål med, hvad der almindeligvis kræves i folkeskolen, gør det sværere for de frie skoler at være det, de skal: et pædagogisk alternativ til folkeskolerne.
Det vurderer formanden for Frie Skolers Lærerforening, Monica Lendal Jørgensen: »Jeg fornemmer, at jo mere de frie skoler ligner folkeskolerne, jo lettere lever de op til tilsynets krav«, siger hun.
Der er flere elementer i den nye strategi, som peger på, at ministeriet vil have de frie skoler til at gå i takt med folkeskolerne: Tilsynet vil ifølge den nye strategi komme på flere tilsynsbesøg på de frie skoler. Også der, hvor der ikke er alvorlige udfordringer. Tonen skærpes samtidig, så den vejledende dialog, der tidligere lå bag tilsynene, erstattes af et tilsyn, som ifølge teksten er ”konkret og anvisende” i forhold til skolens undervisning. Fokus flyttes fra, hvordan skolerne kan udleve og praktisere deres frihed, til hvad de ikke må – eller hvad de hellere skal gøre.
Og tilsynet henviser i stigende grad til folkeskolens Fælles Mål, når det argumenterer for, hvordan de frie skoler skal drive skole.
Og det er især tilsynets brug af Fælles Mål,
som bekymrer Monica Lendal Jørgensen. For Fælles Mål gælder for folkeskolen – det er ikke målestokken på de frie skoler.
»Vores undervisning skal stå mål med, hvad der almindeligvis kræves i folkeskolen. Men vi behøver ikke at følge Fælles Mål. Vi kan gå andre veje. Det er det, der er hele idéen med de frie skoler«, siger hun.
Monica Lendal Jørgensen tilføjer, at tilsynsstrategien og tilsynets praksis ikke er en enlig svale. Ministeriet sender flere signaler, som antyder, at ministeriet helst så, at de frie skoler gjorde som folkeskolen.
Men, siger Monica Lendal Jørgensen, Frie Skolers Lærerforening kæmper med næb og kløer imod ministeriet forsøg på at presse de frie skoler ned over en folkeskolelæst:
»Vi går hele vejen på de her spørgsmål, og vi forfølger forsøgene på at begrænse vores pædagogiske frihed, uanset hvor de dukker op. Det er afgørende, at vi bevarer de frie skoler som et alternativ til folkeskolen. Det er hele tanken med vores skoleform, og den værner vi om. Vi er ansat på en fri skole, fordi vi bakker op om et særligt værdigrundlag, og det skal kunne ses på undervisningen. Ellers ville vi jo nok være i folkeskolen«. ■ MHV
Et element i den nye strategi er, at tilsynet skal udvikle sig til en faglig stærk styrelse, der kan vejlede skolerne "… med fokus på læring, bedste praksis og kapacitetsopbygning". Men den idé afviser Monica Lendal Jørgensen: »Man kan ikke både være det tilsyn, som lukker skolen, og den coachende pædagogisk udviklingskonsulent, som hjælper med at udvikle den".
Igen i år inviterer Frie Skolers Lærerforening medlemmer til Pensionisthøjskole og årsmøde i uge 32.
Pensionisthøjskolen afvikles på to hold, som begge har mulighed for at deltage i årsmødet onsdag 11. august. Begge hold har samme indhold: To foredrag og en heldagsudflugt samt tid til hyggeligt samvær og god mad på Hornstrup Kursuscenter.
Foredragsholdere i år er Annemarie Morris og Johannes Nørregaard Frandsen. Erik Sommer står for det musikalske indslag. Der er et begrænset antal pladser på holdene, som vil blive fordelt efter, hvornår indskud er betalt. Invitation sendes ud i april. ■ MSO
Bøger til børn og unge
Kom og mød os på stand 105
Fiktion og fakta til mellemtrinnet
Læs en god historie og lær om FNs Verdensmål, klimaforandringer eller miljøet. KRABATs
Klodebøger sætter fokus på emner som tørke, megabyer, affald, genbrug og naturen.
Bøgerne er illusterede i farver og findes også som lydbøger og ebøger.
Temaer i de tre bøger er: Noveller om nordisk folketro i Noget er på vej
Naturen og reality shows i Solstorm
Ensomhed og kunstig intelligens i Akio
Download gratis elevhæfter og lærervejledninger fra hjemmesiden forlagetkrabat.dk
präsentiert in Zusammenarbeit mit Deutsche Auslandgesellschaft: Deutschseminar am 15.-18. sept. 2022 in Flensburg.
Bilderbücher, Bücherherbst, Schiffsfahrt Kappeln und Workshops sind nur Beispiele des Seminars. Komm und mach mit!
Preis 4.000 kr. für Mitglieder og 4.300 kr. für nicht-Mitglieder.
Inbegriffen sind 3 Hotelübernachtungen im Einzelzimmer, Frühstück und eine Hauptmahlzeit pro Tag. Hin- und Rückfahrt ist nicht im Preis inklusiv.
Hotel Flensburger Hof, Süderhofenenden 38, 24937 Flensburg Tel.: +49 461 7071670, www.hotel-flensburgerhof.de
Program finder du på Sproglærerforeningens hjemmeside: https://sproglaererforeningen.dk/ Tilmeldings- og betalingsfrist d. 1. juni 2022 via QR-kode eller link. Max. 20 pladser. https://forms.gle/cQoigHoQNWMZJQ6m8
Kontakt ved spørgsmål: piachristensen834@gmail.com
• Forløb i indskolingen med sokkedukkerne Angst, Vrede, Sorg og Glæde, og dialogbøger med plads til børnenes tegninger.
• Lærervejledning og kurser for lærere og børnehaveklasseledere
• Skræddersyede forløb for alle klassetrin
Kontakt os for at høre nærmere
Mette Dinesen og Finn Erik Larsen
Mobil: 2620 8604 / 4032 1632
Mail: info@dinevalgerditliv.dk
Læs mere på
https://www.dinevalgerditliv.dk/skole/
Danske skoler havde et bedre udgangspunkt end skoler i en række andre lande, da eleverne blev sendt hjem til fjernundervisning. Alligevel viser en ny international undersøgelse, at størstedelen af de danske elever og lærere oplevede, at undervisningen gav mindre udbytte. Undersøgelsen viser samtidig, at der i Danmark har været mindre fokus på at indhente det faglige efterslæb end i andre lande. Projektet undersøgte pandemiens indvirkning på grundskolen i 11 forskellige lande. Undersøgelsen er gennemført blandt lærere og elever i 8. klasse mellem den første og den anden nedlukning af skolerne i Danmark og gav et sammensat billede.
Mens flertallet af eleverne fik mindre ud af
fjernundervisningen, var der omkring en fjerdedel, der på baggrund af den første nedlukning, angav, at nødundervisningen havde haft en positiv virkning på deres motivation for og kvalitet af skolearbejdet. En af forskerne bag undersøgelsen, Jacob Højgaard Christensen fra DPU på Aahus Universitet, siger:
»En forklaring kan være, at de elever oplevede mindre undervisningsforstyrrende uro derhjemme, end det er tilfældet i skolens normale dagligdag, eller at de har forældre, der havde mulighed for at give meget mere støtte i skolearbejdet, end skolen normalt kan tilbyde«.
Flertallet af de danske elever oplevede ikke desto mindre et fald i motivationen under sko -
Hovedbestyrelsen i Frie Skolers Lærerforening får i løbet af den kommende tid nye medlemmer, idet flere kredsformænd trækker sig og dermed også træder ud af hovedbestyrelsen.
I alle lige kredse er kredsformanden på valg.
I kreds 2 genopstiller Rikke Friis som formand.
Kreds 4 har allerede afviklet sin kredsgeneralforsamling. Her trak Hans Erik Hansen sig som kredsformand, da han går på pension. Det samme gjorde næstformand Inga Fries. Finn Trond Hansen, Kongeådalens Efterskole, blev valgt som ny kredsformand, og Lene Mikkelsen, Fredericia Realskole, som ny næstformand. Thomas Skaarup, Aabenraa Friskole, samt Mette Zempel, Deutsche Schule Son-
derburg, er nyvalgt til kredsbestyrelsen i kreds 4.
I kreds 6 flytter Hanne Lindbjerg Kristensen til en anden kreds og genopstiller ikke som formand. Her er der lagt op til kampvalg, idet tre kandidater har meldt sig til formandsposten.
I kreds 8 genopstiller Lykke Svarre som kredsformand.
Også i kreds 3 skal der vælges en ny formand, selvom formanden i de ulige kredse kun er på valg i de ulige år. Det skyldes, at Rikke Josiasen blev valgt som næstformand i foreningen. Næstformand i kreds 3 Lene Henriksen overtog kredsformandsposten, men går på efterløn til sommer, og derfor skal kreds 3 vælge ny formand. ■ MSO Læs mere om generalforsamlingerne i de enkelte kredse på fsl.dk/kredse.
lenedlukningen, og langt de fleste lærere peger også på, at eleverne lærte mindre, ligesom deres vurdering var, at kvaliteten af deres undervisning ikke var på samme niveau som normalt. En tredjedel af lærerne peger også på, at eleverne var mindre engagerede i undervisningen end før, da de kom tilbage i klasseværelserne.
»Det er på den baggrund påfaldende og bekymrende, at eleverne i Danmark har oplevet det mindste fokus på at udbedre det faglige efterslæb. I de andre lande i undersøgelsen har eleverne generelt oplevet en større indsats for at repetere undervisning, som blev gennemført under nedlukningerne«, siger Jacob Højgaard Christensen. ■ MSO
Lærernes Pension havde i begyndelsen af marts 2022 investeringer i Rusland for 475 millioner kroner. Dem sælger pensionsselskabet nu ud af, skriver Lærernes Pension på sin hjemmeside.
»Med Ruslands invasion af Ukraine ønsker vi ikke længere at være investeret i den russiske økonomi. Derfor er vi gået i gang med at frasælge vores beholdninger af russiske aktier og obligationer«.
Da sanktionerne for Rusland er usikre, og da der er få købere, forventer Lærernes Pensions, at afviklingen kommer til at strække sig over første halvår af 2022, og at salget med stor sandsynlighed også vil være forbundet med et økonomisk tab.
»Men da investeringerne i Rusland udgør en meget lille del af vores samlede investeringer – omkring en halv procent –kommer dette tab ikke til at påvirke vores samlede resultater væsentligt«, skriver selskabet på sin hjemmeside. ■ MSO
Bøger særligt produceret for læsesvage unge # Relevante emner # Spændende historier # Aldersvarende layout # Lavt lixtal
Vi udgiver også faktabøger til læsesvage unge #UNGLETLÆSTfakta
En ny undersøgelse fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd konkluderer, at 73 procent af landets grundskoler er socialt skæve målt på forældreindkomst. Vi er dykket ned i tallene bag tænketankens undersøgelse.
Det står helt galt til i det danske skolelandskab. Kører du en tur fra Skagen til København vil mindre end hver tredje grundskole på din vej rumme en god blanding af alle sociale klasser. Det kan du læse i en ny undersøgelse fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd (AE), som Politiken omtalte den 24. februar under overskriften ”Lægens børn møder sjældnere sosu-assistentens børn i skolen”.
Der findes dog ikke en officiel definition på, hvornår en skole er socialt skæv, så undersøgelsens resultater hænger tæt sammen med AE’s metoder og definition på, hvornår en grundskole er socialt blandet. Vi har derfor dykket ned AE’s egne data for at finde svar på, hvordan tænketanken er kommet frem til, at eleverne på næsten tre ud af fire grundskoler møder ind på en skole, der er socialt skæv.
Andelen er nemlig ikke ligegyldig, for regeringen har brugt undersøgelsens resultater til at argumentere for en ny model for fordeling af børn i folkeskolerne. I Politikens artikel udtrykker børne- og undervisningsminister Pernille Rosenkrantz-Theil (S) bekymring over resultaterne fra AE.
»Hvis vi skal have sammenhængskraft i vores samfund, skal vi kende hinanden på kryds og tværs af alle skel. Det er en af de mest afgørende faktorer, at vi går i skole med hinanden«. ■
Når AE vurderer, om en skole er socialt skæv, sammenligner tænketanken forældreindkomsten på den enkelte skole med landsgennemsnit og ikke indkomsttal for den kommune, skolen ligger i. En blandet skole skal ifølge AE have en elevgruppe, hvor 10-30 procent af eleverne hører til i hver af fem indkomstgrupper, som bygger på indkomst fra hele landet.
Skoler i kommuner med for eksempel mange velhavere får derfor sværere ved at leve op til AE’s krav til, hvornår en skole er socialt blandet. Og det samme gælder for kommuner, hvor indbyggerne tjener mindre end landsgennemsnittet.
I Rudersdal Kommune hører knap 55 procent af befolkningen til blandt de 20 procent rigeste danskere, og kommunen har ingen blandede skoler i AE’s undersøgelse (se figur 1). I Lolland Kommune hører knap ni procent af befolkning til blandt de 20 procent rigeste danskere, og her er kun én ud af 13 skoler blandede efter AE’s definition. ■ JFC
Figur 1: Andelen af blandede skoler i de 10 kommuner, hvor flest husstande hører til de 20 % rigeste.
Kommune Andel af husstande blandt de rigeste 20 % Andel af blandede skoler i kommunen (afrundet)
Kilde: Datasæt fra AE-undersøgelserne ’Folkeskoler blander elever bedre end de private’ som bygger på nationale indkomsttal fra 2020 og ’I det rigeste lokalområde tjener de fem gange mere end bunden’, som bygger på kommunale indkomsttal fra 2019. Procentsatser er afrundet til nærmeste hele tal.
11 %
af skolerne i de 10 kommuner er blandede. I hele landet er andelen 27 %.
Når AE vurderer, om en skole er socialt blandet, kigger de ikke kun på, om skolen repræsenterer både de mindst og de mest velhavende forældre. I AE’s undersøgelse er en skole også socialt skæv, selv om andelen af både de rigeste og fattigste forældre falder inden for normalen. Det gælder for knap ni procent af de frie grundskoler i AE’s undersøgelsen og lidt mere end fem procent af folkeskolerne.
Én af disse skoler er Kundby Friskole, som ikke er blandet, fordi mere end 30 procent af forældrene hører til i den midterste af de fem indkomstgrupper. I figur 2 kan du se, hvordan forældrenes indkomst fordeler sig på Kundby Friskole, som AE definerer som socialt skæv. ■ JFC
AE sammenligner i undersøgelsen også resultaterne for folkeskoler og frie grundskoler, og tænketanken konkluderer, at næsten hver anden folkeskole er overrepræsenteret i den laveste indkomstgruppe, mens næsten hver anden af de frie grundskoler er overrepræsenteret i den højeste indkomstgruppe.
AE anvender dog en metode, som fremhæver forskellen mellem folkeskolen og frie grundskoler. Ifølge tænketankens definition tæller en skole også som overrepræsenteret i den højeste indkomstgruppe, hvis den er underrepræsenteret i den laveste indkomstgruppe. Og AE tæller også en skole som overrepræsenteret i den laveste indkomstgrupper, hvis den har for få af de rigeste forældre.
Hvis man i stedet tæller skoler med, der er overrepræsenteret i hhv. de to laveste og de to højeste indkomstgrupper, bliver frie grundskoler markant mindre overrepræsenteret af elever fra hjem med højeste indtægter, og andelen af folkeskoler, der er overrepræsenteret i bunden falder fra 48 til 31 procent. Se figur 3 og 4. ■ JFC
Figur 3: Andelen af folkeskoler, som har en overrepræsentation af elever fra hjem med de højeste indkomster.
Kilde: Datasæt fra AE-undersøgelsen ’Folkeskoler blander elever bedre end de private’. Hustandsindkomst indkluderer løn, indkomstoverførsler, kapitalindkomst mv. opgjort efter skat.
AE's definition på overvægt i bunden.
Overvægt i de to laveste indkomstgrupper
Kilde: Datasæt fra AE-undersøgelsen ’Folkeskoler blander elever bedre end de private’. Hustandsindkomst inkluderer løn, indkomster, kapitalindkomst mv. opgjort efter skat.
Figur 4: Andelen af frie grundskoler som har en overrepræsentation af elever fra hjem med de højeste indkomster.
Kompagnistræde
Email: via hjemmesiden www.laka.dk
Er jeres elever kriseparate? Kan de handle hurtigt og rigtigt, hvis en ulykke eller en kritisk situation opstår?
Giv jeres elever et kursus, der åbner øjnene for, at vi hver især spiller en rolle i samfundet, når det handler om at passe på sig selv, hinanden og om at tage ansvar.
Som kriseparat handler det om at forebygge og afhjælpe. Med afsæt i den nationale strategi for forebyggelse af ulykker og katastrofer får eleverne viden om en række beredskabsfaglige områder og redningsberedskabet.
Formand
Morten Kvist Refskov
Book en aftale
Vi har åbent for personligt fremmøde efter aftale.
Du kan altid booke en aftale med din konsulent på vores hjemmeside eller ved at ringe til os.
Vores kontorer
Vi har fem kontorer rundt om i landet
Odense
Forskerparken 10D, 1. nr. 31 & 32
5230 Odense M
Esbjerg
Torvet 21, 1. sal
6700 Esbjerg
Risskov
Ravnsøvej 6
8240 Risskov
Aalborg
C. W. Obels plads 1 B, 1.
9000 Aalborg
København
Hestemøllestræde 5
1464 København K
Kurset har givet mig ny viden og gjort mig mere sikker på, hvordan jeg kan håndtere en kritisk situation. Jeg har fået et godt overblik og vil ikke være bange for at tage fat
- Carl Bastian, elev
Gratis kursus for jeres elever
3 timer
7.-10. klassetrin - én eller flere klasser
Vi kommer til jer, når det passer jer. Ring eller skriv. Se kursusprogram på
www.laka.dk
tlf. 70100018
Telefontider og åbningstider i København
Man - tors: 9.00-15.30
Fre: 9.00-14.30
LÆS.DK har altidbøger!gratis
Læs.dk er Danmarks nye frilæsningsportal. Her finder elever og undervisere nem og ubegrænset adgang til et online-bibliotek fyldt med mere end 1800 gode historier for alle klassetrin.
Læs i fritiden og på farten med vores online-reader, og gå på opdagelse i vores voksende udvalg af læsning til sprogfagene engelsk og tysk samt norsk og svensk. Læs.dk er tilgængelig på alle platforme, og tredjepartsoplæsningssoftware kan naturligvis benyttes til bøgerne.
Klik ind og find rum til fordybelsen. God fornøjelse!
Uddannelsen på Den frie Lærerskole er en læreruddannelse særligt målrettet de frie skoler. Hele uddannelsens tredje år er tilrettelagt som en arbejdspraktik, hvor den studerende er ansat og arbejder som lærer.
FORMÅLET MED PRAKTIKKEN ER:
• At afprøve og udøve planlægning og afvikling af undervisning og faktisk lærervirksomhed.
• At møde de frie skolers praksis som lærer.
• At afprøve teoretiske kundskaber på løsning af praktiske opgaver.
• At samle erfaringer, indsigter og erkendelser, som befordrer den studerendes videre studium.
BEMÆRK:
Den studerende ansættes som lærer på gældende overenskomst, og har samme rettigheder, pligter, lønforhold mm. som enhver anden lærer.
FOR YDERLIGERE OPLYSNINGER:
Praktikvejleder Gitte Thinning Madsen, tlf: 6323 6331 / mail: vejleder@laererskolen.dk
Se mere om praktikken og praktikanterne her: www.praktikanter.com
Med venlig hilsen Rasmus Kolby Rahbek Forstander
• 24 år
Efter mange års erfaring med dans kan jeg strukturere både fysisk, æstetisk og legende undervisning. Kommunikation og sprog mellem mennesker vil jeg være med til at skabe og undersøge dets facetter og problematikker med mine elever. Jeg tror på, at fællesskaber står stærkest, når vi stoler på, at alle elever gør deres bedste.
FAG:
Dansk, historie, samfundsfag, drama/teater, seksualundervisning
KONTAKT:
almajunkerpedersen@gmail. com / 60 77 93 69
Christensen • 27 år
Jeg er en fællesskaber og en opstarter, der får ting til at ske. Min filosofi er, at alle kan spille musik, det er bare et spørgsmål om at finde det rette instrument, og dette gør sig gældende på alle punkter i livet.
FAG:
Musik, matematik, håndværk og design, tysk, drama
KONTAKT:
amaliebovbjerg@hotmail.com
/ 30 28 29 10
• 23 år
I mig får I en engageret og rolig formidler med en forkærlighed for sprog og grammatik. Jeg nyder at udfordre vante tankemønstre og vægter den anerkendende samtale som bindemiddel i både undervisning, pædagogik og samarbejde. Jeg har erfaring fra SFO og som spejderleder. Jeg trives i leg og kreativitet og ønsker at implementere det i al min undervisning.
FAG:
Dansk, religion, tysk, billedkunst, fortælling og seksualundervisning
KONTAKT: sats0598@gmail.com
/ 61 26 69 16
år
Udadvendt positivt væsen med smittende humør og mål for at finde det bedste frem i sine elever. Motorikken breder sig ud over mange sportsgrene samt aktiviteter. Motivation og tillid er nøglen til et lærerigt miljø. Med 5 års erfaring på arbejdsmarkedet er jeg en stabil mand med passion for lærergerningen.
FAG:
Idræt, dansk, mediefag, tysk, historie, samfundsfag, svømning
KONTAKT: anders.g94@gmail.com
/ 27 57 02 74
Alma Junker Pedersen Amalie Bovbjerg Amalie Sørensen Anders Grønlund • 27Mortensen • 23 år
Jeg er helt tosset… med at lege og give den gas i hallen, på taget, i sneen, i naturen eller klasseværelset. Jeg har ikke meget tilovers for motivational quotes, men tror derimod på ægte menneskelige relationer og udvikling gennem udfordringer. Glæder mig til at høre fra jer.
FAG:
Idræt, engelsk, matematik og friluftsliv
KONTAKT: anderslodal@gmail.com
/ 26 84 95 29
Kehlet • 23 år
Jeg ønsker at vække den indre læringslyst hos eleverne. Jeg er optaget af at skabe en undervisning, som etablerer en social trivsel som fundament for en faglig udvikling. Jeg ser mig selv som struktureret, nærværende og solid teamplayer. Mine interesser består af ridning, tegning og klaverspil.
FAG:
Matematik, fysik/kemi, billedkunst, religion, mediefag og seksualundervisning
KONTAKT: AMHK.skole@outlook.dk
/ 30 51 69 93
Jeg er en sportsinteresseret religionslærer, der regner den ud i matematik samt er til friluftsliv, teater og musicals.
I mig får I en struktureret lærer med stor interesse i relationsarbejdet. Jeg ønsker, at eleverne har plads til at fejle og eksperimentere i timerne, så de vokser personligt såvel som fagligt.
FAG:
Matematik, idræt, friluftsliv, religion og seksualundervisning. Er uddannet pædagogisk assistent
KONTAKT:
ahansen2313@gmail.com
/ 51 31 95 36
Laugesen • 29 år
I får en kreativ, passioneret og faglig dygtig lærer. Med en baggrund som kommunikationsdesigner og højskolelærer fylder formidling gennem tværfaglighed og kreativitet meget i min undervisning.
Struktur, anerkendelse og samarbejde er nøgleord for mig, både som lærer og kollega. Jeg glæder mig til at bringe dette i spil hos jer.
FAG:
Håndværk og design, historie, samfundsfag, religion, mediefag, billedkunst, tysk
KONTAKT:
annacorydon@live.dk
/ 51 88 34 59
• 25 år
Farveglad person, som elsker kulturliv, kreativitet og Bezzerwizzer. Har altid gang i projekter og trives i at skabe sammen med andre. Som person er jeg åbensindet, tålmodig og bevidst om mig selv og verden. Et mål for mig er at rammesætte et engagerende og nyskabende klasserum med plads til nysgerrighed og kreativ udfoldelse.
FAG:
Billedkunst, dansk, matematik, mediefag, naturfag
KONTAKT:
anne-pihl-koch@hotmail.com
/ 29 41 03 66
Astrid
• 24 år
Jeg øver mig i at spille klaver til fællessang, fortælle historier, skabe arrangementer, debattere politik, dreje kopper i ler og passe mine planter. Det gør jeg, fordi jeg elsker dét, der samler os. Jeg elsker kultur, og jeg elsker at se ting og mennesker udvikle sig.
FAG:
Dansk, samfundsfag, historie, religion, billedkunst, mediefag, seksualundervisning
KONTAKT:
asivebaek@gmail.com
/ 51 55 53 38
Jeg er smilende, udadvendt og omsorgsfuld og brænder for at undervise børn og unge. Som lærer er det vigtigt for mig at styrke elevernes kreativitet og troen på sig selv. Jeg trives godt i fællesskaber og er god til at skabe ro omkring mig og lytte til eleverne. Herigennem kan vi sammen skabe et trygt rum, hvor alle kan være og udvikle sig i.
FAG:
Dansk, matematik, fysik/kemi, musik og friluftsliv
KONTAKT: bjoerg12@hotmail.com
/ 29 86 28 83
Nærvær er mit fokus som menneske og lærer. For at kunne modtage undervisning skal vi trives i et fællesskab, og inden da skal vi være trygge i os selv og vores krop. Sanserne og nysgerrigheden skal vækkes, så interessen og lysten til at lære opstår. Jeg tilbyder: dramalege, skrive- og meditationsøvelser.
FAG:
Dansk, drama, friluftsliv, naturfag og seksualundervisning
KONTAKT: camillazacho94@gmail.com
/ 27 57 94 12
Anne Marie Hansen Anne Pihl KochJeg er en nærværende og engageret formidler, som brænder for naturfag. Min undervisning er struktureret med plads til kreativitet – gerne sammen med udeskole. Jeg er en naturnørd, der elsker at dele anekdoter om dyr og planter. Når jeg finder ro, er det ofte med strikketøj eller andre kreative projekter.
FAG:
Naturfag, matematik, håndværk og design, fysik og kemi, mediefag
KONTAKT:
carolinesdeleuran@gmail.com
/ 41 42 50 51
• 27 år
Jeg er en lærer, der har fokus på faglighed og dannelse. Jeg ser relationen til børnene som nøglen til god læring og udvikling. Jeg er rolig og empatisk af natur og forstår, at man som lærer også skal sætte grænser. Jeg brænder for at fremme refleksion i undervisningen.
FAG:
Dansk, engelsk, historie/samfundsfag, friluftsliv. Ville også godt kunne undervise i religion
KONTAKT:
dfacini94@gmail.com
/ 60 47 40 54
Med fokus på det hele menneske og fællesskabet vil jeg inspirere mine elever til at finde indre motivation og troen på deres iboende værdi. Jeg brænder for mine fag, og det smitter! Derudover bruger jeg mindfulness som et integreret værktøj i undervisningen. Det er en god modvægt til præstationssamfundet.
FAG:
Naturfag, biologi, geografi, samfundsfag, historie, friluftsliv, håndværk og design, yoga
KONTAKT: emmarandum@gmail.com
/ 25 85 23 11
Mortensen • 23 år
Jeg er en inkarneret brætspilsentusiast, og jeg kan samtlige replikker i tv-serien Matador. Jeg vil udforske lærergerningen gennem leg og bevægelse. Min undervisning er præget af struktur og orden, selvom jeg har mange bolde i luften. Jeg vil skabe et tillidsfuldt og trygt klasserum, da jeg mener, at dette er grundstammen for læring og udvikling.
FAG:
Dansk, historie/samfundsfag, idræt, mediefag og madkundskab
KONTAKT:
frejastaghoej@gmail.com
/ 22 29 06 67
år
Jeg er venlig, positiv og imødekommende.
Jeg er god til at se den enkelte elev i klassen. Med flere års erfaring inden for landbruget kommer jeg med en virkelighedsnær tilgang til undervisningen. Jeg er interesseret i ordblindeundervisning blandt andet og kombinationen af heste, natur og læring/ pædagogik.
FAG:
Dansk, engelsk, historie, naturfag
KONTAKT: erika.skelmose@gmail.com
/ 30 32 70 62
Frida Felicia Cederlund
• 26 år
Mine fag afspejler, at jeg både er optaget af håndens og åndens arbejde, og jeg vægter det højt, også i mit læringssyn. Jeg er optaget af mødet med andre mennesker og af at skabe inkluderende fællesskaber. Af natur er jeg reflekteret, udadvendt og har en positiv tilgang til verden.
FAG:
Dansk, historie/samfundsfag, religion, friluftsliv/sejlads, håndværk og design
KONTAKT:
fridacederlund@gmail.com
/ 29 28 22 66
Frida Majgaard Rasmussen • 23 år
Boldspillende grammatiknørd fuld af gåpåmod og lyst til at lære af og deltage i jeres skolesamfund samt fællesskab. Jeg er åbensindet, eventyrlysten og glad for naturen. Gennem min interesse for bevægelse vil jeg skabe en legende tilgang til undervisningen – gerne med inddragelse af udeskole. Læring sker med kroppen forrest.
FAG:
Dansk, idræt, historie, samfundsfag, friluftsliv, sundhedsog seksualundervisning
KONTAKT: frida.majgaard@gmail.com
/ 42 36 29 80
år
Jeg er et ægte fynsk efterskolebarn med mange års erfaring som pædagogmedhjælper blandt andet på en friskole. Jeg vægter kreativitet og nærvær i timen gennem fortælling, leg og udeskole. Jeg har taget et arkitekturog designkursus, er tosset med historie og er en skaknørd.
FAG:
Matematik, naturfag, fysik og kemi, friluftsliv og billedkunst
KONTAKT: gustavhp@gmail.com
/ 30 51 48 08
Emma Sofie Randum Merrill • 30 år Erika Gustav Hjarnø Petersen • 26Hanna
• 23 år
Jeg er en positiv, nærværende og hjælpsom person, der gør mig umage med at skabe læring gennem leg og fantasi. Fællesskab og naturoplevelser betyder meget for mig. Jeg er meget kreativ og tænker undervisning gennem æstetiske læreprocesser, da fordybelse og læring sker med hele kroppen – både sanser, hoved og hænder.
FAG:
Billedkunst, engelsk, matematik, naturfag
KONTAKT:
hannapihlbrowa@gmail.com
/ 20 85 75 10
Jeg tror på, at der i forbindelsen mellem mennesker findes et væsentligt kim, hvorfra menneskelige som faglige kvaliteter og kompetencer kan gro. Den forbindelse fortjener opmærksomhed. Jeg er desuden en nysgerrig og ærlig holdspiller, som ikke er bange for, at vi sigter, satser og lærer hinanden at se det givende ved en forbier.
FAG:
Dansk, historie, samfundsfag, religion, musik, yoga, seksualundervisning
KONTAKT: ida-bendixen@hotmail.com
/ 42 23 17 06
Jessie Stavnskær
• 25 år
Vi skal komme med alt det, der er os, give den gas, fejle og så give den endnu mere gas. I får en årspraktikant, som er født grundtvigianer, der har stor teater- og musicalerfaring og et menneske, der går ind i folk med træsko på.
FAG:
Dansk, drama, historie/samfundsfag og religion
KONTAKT: stavnsjess@gmail.com
/ 60 91 78 11
Jeg er ambitiøs, arbejdsom og brænder for kreativitet. Med baggrund som grafisk designer og økologisk landmand ønsker jeg at skabe spændende og varieret undervisning. Fælleskab betyder meget for mig. Mit mål er gennem anerkendelse, i samarbejde med eleverne, at skabe et trygt rum, hvor den enkelte elev kan udfolde sig.
FAG:
Billedkunst, mediefag, grafisk design, naturfag, skolehave, matematik og fysik/kemi
KONTAKT: klaus_0707@hotmail.com
/ 60 68 70 02
Kiana Lissa Marchi
• 23 år
Iben
• 21 år
Det, der motiverer mig som lærer, er at hjælpe eleverne godt i gang med at udvikle deres sociale, personlige og faglige kompetencer, som skal gøre dem til selvstændige mennesker. Jeg mener, det kan ske gennem en undervisning, der bygger på en legende og undersøgende tilgang, gode relationer, tryghed og medbestemmelse.
FAG: Fysik/kemi, matematik, naturfag, tysk, drama, friluftsliv, madkundskab og seksualundervisning
KONTAKT: ibenpetersen16@gmail.com
/ 53 29 73 44
• 25 år
Jeg er en ildsjæl inden for det pædagogiske felt, og jeg har en kreativ, kropslig og legende tilgang til undervisning. Børn gør altid det rigtige, hvis de kan. Jeg skaber et trygt og autentisk læringsfælleskab, hvor børn bliver set som dem, de er.
FAG:
Matematik, idræt, håndværk og design, mediefag, svømning, seksualundervisning
KONTAKT: ida@sandhaug.dk
/ 42 22 90 45
Nysgerrig, vedholdende og dedikeret underviser med smittende god energi og kreative indslag. I undervisningen arbejder jeg observerende og opsøgende, med interesse i elevernes individualitet, udfordringer og mulighed for udvikling. Med kærlighed til musik, kultur og natur på lommen søger jeg på utraditionel vis at udfordre mine elever, fagligt som socialt..
FAG:
Friluftsliv, musik, matematik, naturfag (biologi & geografi), fysik/kemi, mediefag og filosofi
KONTAKT: 107klm@gmail.com / 20 54 48 54
Nørdet naturfan, der finder glæde i at tage eleverne med ud. Har erfaring med forskellige kunstneriske udtryksformer og er åben for kreative input fra eleverne. Jeg møder undervisningen med ro og optimisme, og jeg brænder for at være med til at skabe stærke og trygge fællesskaber. Spiller gerne til morgensang.
FAG:
Naturfag, fysik/kemi, matematik, friluftsliv og musik
KONTAKT: konradstormhybel@gmail.com
/ 42 24 80 30
• 29 år
Jeg er uddannet skoleog fritidspædagog og har arbejdet indenfor faget, hvilket har givet mig erfaring i friskoleverdenen. Tidligere kollegaer beskriver mig som én med stærke samarbejdsrelationer, der udfører arbejdsopgaverne med humor. Jeg er selvstændig, initiativrig og social. Jeg finder glæde ved at lege i mit arbejdsliv og at være ude i naturen.
FAG:
Engelsk, matematik, håndværk og design og friluftsliv.
KONTAKT:
oste-haps@hotmail.com
/ 30 33 93 01
Futtrup • 26 år
Jeg er pålidelig, ansvarsbevidst og afslappet.
Jeg er ikke den første til at melde mig frivilligt, men hvis en situation eller et samarbejde mangler retning, tager jeg kaptajnshatten på. Jeg mener, at alle skal have plads og mulighed til at prøve, og jeg er selv bevidst om mine kompetencer.
FAG:
Musik, engelsk, matematik og fysik
KONTAKT:
klf_1995@hotmail.com
/ 52 11 69 31
Kristina Beckert • 24 år
Jeg er en meget kreativt tænkende person, der både er 'spejder by heart' og en kæmpe computernørd. Jeg er meget optaget af at skabe en motiverende og levende undervisning. Med et nærværende, positivt sind tilgår jeg andre mennesker med stor interesse samt holder af at skabe og deltage i forpligtende fællesskaber.
FAG:
Billedkunst, dansk, engelsk, naturfag, friluftsliv, seksualundervisning, (eSport)
KONTAKT: kristinabeckert@hotmail.com
/ 61 10 77 22
Jeg brænder for det kunstneriske, at arbejde i genbrugsmaterialer, finde på og eksperimentere. Jeg er vidensbegærlig og en passioneret formidler. Skole handler også om at kunne være noget for hinanden, at skabe noget sammen, man er stolt af. Jeg stiler efter trygge læringsrum med humor og plads til at fejle.
FAG:
Dansk, tysk, drama, naturfag, billedkunst, mediefag, håndværk og design
KONTAKT: linakragh@gmail.com
/ 60 65 29 38
Gram-Hermund
• 24 år
I min undervisning skal vi undersøge, opdage, lege og lære –gerne i det fri. Vi skal fordybe os i kreativiteten og nysgerrigheden. Jeg vægter et trygt fællesskab højt, da jeg tror på, at læring finder sted mennesker imellem. Som lærer bringer jeg et roligt sind, engagement og stort gåpåmod.
FAG:
Engelsk, matematik, håndværk og design, friluftsliv, seksualundervisning
KONTAKT: laerkelinneagh@gmail.com
/ 27 28 19 39
Marcus Holbek • 30 år
Vi skal have det godt! Jeg er et energisk, legende, rummeligt og tålmodigt menneske, som gør en dyd ud af at undervise på en levende måde. Den gode holdånd er essentiel, for at vi sammen kan nå vores mål. Med erfaring fra specialpædagogikken favner jeg bredt i mit kendskab til mennesker.
FAG:
Dansk, mediefag, engelsk, historie/samfundsfag, idræt
KONTAKT: Marcusholbek@gmail.com / 42 83 87 67
• 24 år
Jeg møder verden med nysgerrighed og refleksion. Jeg er en lærer som lærer hele livet, det samme ønsker jeg for mine elever. I samspil skal vi udforske det ukendte, lære af det fremmede og gøre tiden i skolen levende og spændende. Faglighed og menneskelighed er kerneværdier i min undervisning.
FAG:
Dansk, historie/samfundsfag, religion og friluftsliv
KONTAKT:
magnusbakmadsen@gmail.com
/ 60 61 94 22
Mark Aalund
Kristiansen • 27 år
Med flerårig erfaring som uddannet skiinstruktør i Østrig har tysksproget vundet sin plads i mit hjerte, samt begejstringen ved bevægelse i undervisningen. Med nysgerrighed på naturen og vha. en vindende personlighed indtager jeg et rum på en frisk og kulørt facon. Den høje stemning og trygheden har sin faste plads som sidemakker.
FAG:
Tysk, idræt, naturfag, friluftsliv og matematik
KONTAKT:
mark_kristiansen780@hotmail. com / 20 32 10 50
En syngende, dansende, sansende og skabende kvinde med pondus – får I hos mig. Jeg har en naturlig autoritet og ro i lederrollen, og jeg vægter højt at skabe tryghed og nærvær i min undervisning. Jeg ser mig selv som inkluderende og imødekommende i øjenhøjde. Overblik, autencitet, empatisk og omsorgfuld er nøgleord om mig.
FAG:
Tysk, naturfag, historie/samfundsfag, friluftsliv, drama, seksualundervisning og madkundskab
KONTAKT:
mathildejuulnoergaard@ hotmail.com / 21 62 65 31
Jeg er gamer og nørd og nu et stykke med tørt. Jeg er et analyserende væsen og amatør-sværdsmeder. Til klatring du kan tro, jeg sveder. Jeg er en nysgerrig person, der kan lide at gå på opdagelse i fællesskab med andre. Jeg vil være guide i elevens opdagelsesrejse.
FAG: Håndværk og design, historie, samfundsfag, religion, engelsk og dansk
KONTAKT: michaelvt1993@gmail.com
/ 42 68 91 53
Malmberg • 23 år
Jeg er en springglad gymnastikinstruktør, som er meget entusiastisk inden for gymnastikkens verden. Personlige kompetencer, som repræsenterer mig, er ambitiøs, målrettet, engageret og social. Værdier, som jeg bruger, når jeg underviser, og som jeg kan give videre til mine elever.
FAG:
Matematik, fysik/kemi, naturfag, idræt, gymnastikinstruktør, mediefag, e-sport og seksualundervisning
KONTAKT: oliverbm1998@gmail.com
/ 71 20 10 56
Inklusion, relation og læring går hånd i hånd. Jeg er positiv og initiativrig og går til undervisningen med humor, struktur, kreativitet og gennemsigtighed.10 års erfaring med undervisning/formidling heraf to år på efterskole. Jeg er naturlig, nærværende og autoritativ på den fede måde i min undervisning. Desuden er jeg uddannet friluftsvejleder med specialisering i ski, fiskeri, klatring og nordisk friluftsliv.
FAG:
Engelsk, friluftsliv, håndværk og design
KONTAKT:
rune.hageltorn@gmail.com
/ 60 60 24 39
Jeg vil tale til mere end elevernes forstand. Jeg vil tale til deres egen fortælling, deres følelser og fantasi. Med en baggrund indenfor kunsthåndværk og museumsformidling er kreativitet, struktur og uderumsundervisning grundsøjlerne i min tilgang til lærergerningen. Mine elever beskriver mig som værende rolig, tryghedsskabende og initiativrig.
FAG:
Dansk, historie og samfundsfag, håndværk og design, religion, billedkunst, seksualundervisning
KONTAKT: Sarahholmn@gmail.com
/ 52 16 63 36
Rasmus Gabrielsen
• 25 år
Jeg interesserer mig for historie, fortælling, skuespil, leg, menneskets væsen og kultur.
At forstå andre folks verdener og liv er enormt interessant for mig.
En vigtig del af mit væsen er eftertænksomhed, næstekærlighed og selvudvikling. Er en passioneret fortæller og formidler. Jeg går til vikingekamp, faciliterer DnD og spiller violin.
FAG:
Historie, samfundsfag, drama, engelsk, idræt, filosofi og fortælling
KONTAKT: rasgabrielsen@gmail.com
/ 28 68 07 68
Sara Have Thomsen
• 23 år
Jeg er en teaterglad, naturelskende og læselysten ung kvinde fra det sydfynske. I min undervisning vil eleverne både møde kreativitet, kropslighed og faglighed i et trygt rum, hvor vi øver os i at mestre. Jeg er struktureret, positivt indstillet og meget engageret i min lærergerning.
FAG:
Drama og teater, dansk, tysk, friluftsliv, idræt, svømning, seksualundervisning
KONTAKT:
sarahavethomsen@gmail.com
/ 23 88 78 28
Min tilgang til undervisning er med kreativiteten i højsædet og gerne med et humoristisk præg. Mit ønske er at skabe et trygt rum til udfoldelse og refleksion. Som person er jeg tålmodig, empatisk og inkluderende, og jeg ser frem til at være en aktiv medspiller i mine elevers personlige og faglige udvikling.
FAG:
Engelsk, håndværk og design, dansk, historie og samfundsfag, seksualundervisning
KONTAKT: sigridboending@gmail.com
/ 60 81 82 91
Lorenzen • 23 år
Jeg er en imødekommende, energisk, naturelskende og ærlig fynbo, der møder alle med et smil.
Jeg brænder for at skabe et trygt, eksperimenterende og relationelt undervisningsmiljø, som rummer en stor portion humor og fejltagelser. Mit ønske er at kunne få mine elever til at hvile i deres forhold til hhv. køn, krop og seksualitet. Jeg elsker at følge unge mennesker i deres personlige såvel som faglige udvikling og hjælpe dem i deres læringsproces.
FAG:
Matematik, naturfag, drama, friluftsliv og seksualundervisning
KONTAKT:
sofie.h.lorenzen98@gmail.com
/ 61 31 49 43
Jeg har en kærlighed for legende og dagligdags baseret undervisning. Jeg ser læring og mine fag som noget, der skal gøres sjovt og spændende. Jeg er ikke bange for at tage eleverne med ud i den virkelige verden for at lære og finde ud af, hvordan den hænger sammen.
FAG:
Matematik, mediefag, naturfag, fysik/kemi
KONTAKT:
victora@live.dk / 60 83 83 48
Sørensen • 37 år
Fortælling bruger jeg meget i min undervisning, bl.a. til at skabe ro og fokus. Underviste 0.-3. kl. i billedkunst 21/22. Jeg er 37 år, har to børn og er bosat i Oure. “Krea” er mit mellemnavn, og jeg brænder for mine fag. Jeg er en sjov og en god kollega.
FAG:
Dansk, billedkunst, tysk og naturfag
KONTAKT:
stinefaergemann8@gmail.com
/ 60 42 38 88
Vil du være med til at sikre enhed i mangfoldigheden og kontinuitet i forandringen?
Vores skoleleder gennem 32 år går på pension med udgangen af 2022, så pr. 1. november søger vi en skoleleder til at fortsætte det gode teamwork i ledelsen bestående af skoleleder, viceskoleleder og indskolingsleder.
• At du er læreruddannet, har lærererfaring og vil nærvær i forhold til børnene.
• At du har lyst til at lede læring og udvikling både i teams og solo.
• At du har flair for forældresamarbejde.
• At du har ledererfaring.
• At du har overblik og har flair for strategisk tænkning.
• At du med motiverende dialog både kan uddelegere samt følge op.
• At du udviser autoritet og empati og har stærke relationelle kompetencer.
• At du er bevidst om kommunikationens betydning.
• At du har lyst og evne til at rette fokus på arbejdsglæde og professionalisme hos både lærere og pædagoger.
• At du har lyst til og flair for skoleforvaltning og økonomi samt administration (assisteret af det øvrige ledelsesteam samt dygtigt kontorpersonale)
Vi er en katolsk skole i Ordrup nær Ordrup Station, oprettet i 1888 af Sct. Joseph Søstrene. Vi har 450 elever og en medarbejdergruppe bestående af 33 lærere og 9 pædagoger.
Qua vort menneskesyn er det vores ambition at danne børnene til mennesker med tro på eget og andres værd og med vision om at ville være medskabere på det fællesskab, hver og en er del af både i det små og globalt. Demokrati og ligeværd er en livsholdning. Vi vil desuden gerne uddanne børnene med gode kompetencer, så deres vision kan realiseres.
Vigtige nøgleord for vores skole: Omsorg på alle planer, fællesskab, samt at kunne sende børn ud i verden med vision om at omsætte værdier i praksis.
Vi lægger vægt på at arbejde i et professionelt og anerkendende miljø, hvor alle er med til at bære og tegne skolens profil. For både elever og medarbejdere betragter vi trivsel og højt fagligt niveau som hinandens forudsætninger.
Ansættelsen sker på lederaftale i henhold til fællesoverenskomst mellem Finansministeriet og LC.
• Dygtige og engagerede medarbejdere, der tør, vil og kan tage ejerskab, hvis de får lov til det.
• En skole med en engageret forældrekreds.
• Ca. 450 skønne elever, som skal have ny ”øverste klasselærer”.
• Uddelegeret rum til sammen med det øvrige ledelsesteam at være ægte leder.
• En skole med et defineret menneskesyn med deraf afledte dannelsesidealer.
• En skole, som inden for rammen af et stærkt VI gerne vil udvikle JEG’er med selvværd og ambition.
• En skole, som vil enhed i mangfoldigheden og kontinuitet i forandringen.
• En skole med klar forventningsafstemning mellem forældre, elever, ansatte og ledelse.
• Et tæt og tillidsfuldt samarbejde med bestyrelsen.
Aflønning sker på lederaftale, løn aftales i forhold til intervallet. Desuden aftales arbejdsvilkår.
Besøg os gerne på vores website og ring evt. med yderligere spørgsmål til skoleleder Georg Høhling på 2023 1282 eller formand Flemming Noes-Rasmussen på 4159 8416.
Ansøgning med relevante papirer stiles til skolens bestyrelse og sendes på mail eller som almindelig post.
Ansøgningsfrist: 19. april kl. 12.00
Ansættelsessamtaler: Uge 17
Adresse:
Sct. Joseph Søstrenes Skole
Skovkrogen 19
2920 Charlottenlund
Tlf.: 3964 1282
Mail: info@sct-joseph.dk
Web: www.sct-joseph.dk
Kastanievej Efterskole på Frederiksberg søger en lærer til linjefaget
LÆS MERE PÅ FSL.DK/JOB2231
LÆS MERE PÅ FSL.DK/JOB2232
Vi søger en dygtig, engageret og relationsstærk lærer fra 1. august med fagene tysk, idræt og gerne engelsk til vores 5.-9. klasse
På Sejergaardsskolen er der fart på!
Vi er en kombineret skole, som består af en tosporet privat grundskole for 0.-9. klasse opdelt i afdelingerne 0.-4. klasse og 5.-9. klasse, en SFO for elever på 0.-4. klassetrin, en privat musikskole samt en musikefterskole for 10. klasse elever.
I alt 540 elever og 75 ansatte. Sejergaardsskolen er beliggende centralt i Tølløse 3 min. fra togstationen.
Vi har bygget ny indskoling og renoveret alle klasselokaler i udskolingen inden for de sidste 10 år. Undervisningen er ITbaseret, og der er interaktive tavler i alle undervisningslokaler. Vi ønsker, at eleverne arbejder med mange forskellige multimedier og bl.a. har en eksperimenterende tilgang til arbejdet og opgaveløsningerne.
Elever i indskolingen (0.-3. klasse) arbejder på skolens iPads og elever fra 4. klasse på deres egne bærbare pc’er.
Vi lægger stor vægt på det musiske og har virkelig gode musikfaciliteter, stor sportshal fra 2005 og eget køkken, som leverer sund og alsidig mad til vores elever og lærere. Samtidig er det vigtigt for os at skabe gode arbejdsforhold for medarbejderne både fysisk og psykisk, hvorfor vi har øje for den enkeltes behov og fortsatte udvikling både fagligt og personligt.
Vi tilbyder med andre ord nogle spændende undervisningsrammer, men stiller også krav til dig om høj faglig kvalitet, gode kommunikative- og samarbejdsevner og et stort engagement for læring og den konstante faglige udvikling i dine fag.
VI FORVENTER
Du skal kunne varetage undervisningen ift. planlægning, gennemførsel og evaluering i
fagene tysk, idræt og gerne engelsk på 5.-9. klassetrin. Andre fag så som dansk eller matematik kan også komme i spil ligesom en klasselærerfunktion.
Erfaring med prøveafvikling er en fordel men ikke et krav. Dog skal du være indstillet på at føre elever til prøve på sigt.
Ansættelsen kan være på 80-100 %, og sker i henhold til den gældende overenskomst og organisationsaftale mellem Finansministeriet og Lærernes Centralorganisation.
Ansøgningsfrist: 13. april kl. 12. Ansættelsessamtaler: 25. april kl. 10-17. Tiltrædelse senest: 1. august. Fælles læreropstart: torsdag den 4. august.
For nærmere info henvendelse til: Skoleleder: Eva Hede mobilltlf: 3022 5993 eller eh@sejergaardsskolen.dk.
Nyhederne er fyldte med uhyggelige begivenheder, tragedier og ondskab, som påvirker os alle i denne tid med Ruslands invasion af Ukraine.
Som et lille lys i mørket er folks enorme hjælpsomhed, gavmildhed og velvillighed til at indsamle og donere både penge, tøj, legesager, medicin og ikke mindst husly til ukrainske flygtninge. Mange skoler har vist store initiativer med indsamlinger, husly og hjælpsomhed, og der pibler rørende historier frem midt i alle tragedierne.
Men hvordan påvirker krigen dit arbejdsliv, undervisningen og snakken med eleverne? Har du erfaringer, du gerne vil dele, vil vi gerne høre fra dig. Kender du en dansk lærer i Ukraine, eller en ukrainsk lærer i Danmark, har du et ønske til noget, vi skal tage op i magasinet, så tip os gerne. ■
Der er ofte fokus på det hårde og det frustrerende ved at være lærer – både i medierne og her i magasinet. Vi skriver om elevernes mistrivsel, moralsk stress, høje følelsesmæssige krav, det udfordrende forældresamarbejde, corona-træthed og så videre og så videre.
Denne gang har vi valgt at sætte fokus på det gode ved at være lærer under overskriften det gode lærerliv. Vi har spurgt et af de yngste og et af de ældste arbejdende medlemmer samt et medlem i midten: Hvornår er det bedst at være lærer? Hvad er det gode lærerliv? Og fælles i svarene er relationen til eleverne: Når eleverne får en aha-oplevelse, når tiøren falder, eller når man som lærer har en særlig betydning for eleverne.
Jeg håber, de positive oplevelser og det gode lærerliv overskygger udfordringerne i dit arbejdsliv, og at du kan genkende de positive historier fra lærerlivet. ■
REDAKTIONEN
Ravnsøvej 6, 8240 Risskov
T: 87 46 91 10 • redaktionen@frieskoler.dk
Ansvarshavende redaktør Mette Søndergård • mso@frieskoler.dk
Kommunikationschef Mikkel Hvid • mhv@fsl.dk
Journalist Jesper Fjeldsted • jfc@frieskoler.dk
Journalist Julie Løndahl Grove • jlg@frieskoler.dk
Grafisk designer Christina Ann Sydow • csy@frieskoler.dk
Annoncer AC-AMS Media ApS • annoncer@fsl.dk
T: 21 72 59 39
Udgivelsesplan www.fsl.dk/frieskoler
Abonnement
11 numre pr. år • kr. 530,- kr. • fsl@fsl.dk
Produktion
Cleanprint by Strandbygaard
OPLAG
11.078 • Oplag kontrolleret af DMO
FORSIDEILLUSTRATION
Claus Bech
Frie Skoler redigeres efter journalistiske kriterier. Artikler og illustrationer kan derfor ikke tages som udtryk for Frie Skolers Lærerforenings synspunkter og holdninger. De kommer til udtryk i Foreningen mener.
Denne bog er tænkt som et supplement til matematikundervisningen i indskolingen. Der er utallige muligheder for at variere matematikundervisningen – at gøre den sjov, afvekslende og differentieret. I denne bog er der eksempler på sådanne aktiviteter.
Bogen er skrevet som et opslagsværk, hvor hver aktivitet kan stå alene. Derfor er det muligt at springe i bogen, og derfor kan det opleves, at der ved nogle aktiviteter kan forekomme gentagelser i gennemgangen af aktiviteten.
Dette er fagbogen til dig der ønsker at få en solid og overskuelig introduktion til læderhåndværket. Bogen henvender sig til både undervisere og kreative hobbyentusiaster, der ud over en teoretisk gennemgang af læderets anatomi og garvemetoder, også giver vejledning i værktøjsbrug og anvendelse af læderprodukter. Som afslutning er der inkluderet 10 opgaver samt tilhørende mønstre, der varierer i sværhedsgrad, og kan printes ud på en A4 printer.