To bo Idrija / december 2015
Revija za prihodnost mesta
04 18 38 42
1
| | | |
Intervu: mag. Dušan Kramberger Ljubezen v času beguncev Intervju: Elena Kanagy-Loux Kje si, živosrebrna dolina?
TBI / Revija za prihodnost mesta Revijo TBI ustvarjamo z veseljem, strastjo in predanostjo. V upanju, da prikažemo tiste vsebine, za katere smo prepričani, da jih morate spoznati.
Glavni urednik
Urednik fotografije
Oblikovanje
Lektura
MATEVŽ STRAUS
IZTOK HVALA
BLAŽ JAKELJ
JAKA ČIBEJ
www.matevzstraus.si
www.iztokhvala.com
Izdajatelj
Koprodukcija
Naklada
Tisk
KLUB IDRIJSKIH ŠTUDENTOV
IDRIJA 2020
400
BIROGRAFIKA BORI
Ulica IX. korpusa 17, Idrija
Ulica IX. korpusa 17, Idrija
Datum natisa:
www.klub-kis.si
www.idrija2020.si
28. december 2015
Četrto številko smo ustvarili Blaž Jakelj, Boštjan Berglez, Drejc Kokošar, Haris Aldžić, Iztok Hvala, Jaka Čibej, Jan Sedej, Karolina Caruso, Katja Miklavčič, Maja Vogrič, Marko Čuk, Marko Serafimovič, Maša Eržen, Matevž Straus, Matic Vogrič, Neža Pavšič, Sabina Carli, Tilen Božič, Tjaša Gnezda, Tjaša Pervanja, Urban Šlabnik, Žan Menart
Vse pravice zadržane.
Naslovnica: IZTOK HVALA Fotografija na zadnji strani: BOŠTJAN BERGLEZ
SOUSTVARJAJ TBI Želite sodelovati pri nastajanju revije ali z našimi bralci deliti vaše mnenje? Revija TBI v svoje vrste vabi pisce, novinarje in kolumniste, fotografe, oblikovalce, ilustratorje in druge vizualne umetnike s širšega območja Idrijsko-Cerkljanske, ki želijo soustvarjati vizijo drugačne in boljše prihodnosti. Prav tako odpiramo možnosti za pisma bralcev – vsem, ki želite na argumentiran način izraziti vaše mnenje, skrbi, želje …
Na voljo smo vam na: matevz@idrija2020.si
Izid so poleg Kluba idrijskih študentov finančno omogočili:
2
www.tbi.si
UVODNIK
Na nezaupanje odgovarjamo z vizijo Kar nekajkrat smo se letos ozrli nazaj – junija ob drugem rojstnem dnevu Mladinskega centra Idrija, za katerega smo mladi lobirali več let in ki je danes z okrog2 300 m , številnimi prostovoljci, raznovrstnim programom in zaposleno strokovno sodelavko nosilec mladinskih aktivnosti; avgusta ob praznovanju dvajsete obletnice Čipkarije, ki je iz skromnega druženja študentov v Idrijski Beli prerasla v največji festival v občini; in oktobra ob sprejemu Strategije za mlade Občine Idrija 2015–2020, ki je po več letih prizadevanj na papir prelila smernice dela z mladimi v občini.
Besedilo: Matevž Straus
V zadnjih letih se je v mladinskem sektorju
To ni vsem pogodu. Nihče sicer ne bo
skega dela«, kjer sicer opravljajo dobro delo,
spremenilo marsikaj. Dejstvo je, da smo mladi
neposredno zatrdil, da se mladim namenja
a to k razvoju lokalne skupnosti prispeva v
v lokalnem okolju postali bolj upoštevan in
preveč pozornosti, a tisti, ki dnevno delamo
zelo okrnjeni obliki. Mladinske organizacije
enakovreden partner. Pred leti Kluba idrijskih
v mladinskem sektorju, to čutimo. Čutimo, da
ne smejo biti osredotočene le na tistih nekaj
študentov, takrat najbolj aktivne mladinske
s tem, ko mladi končno dobivamo priložnost
sto kvadratnih metrov na obrobju mestnega
organizacije, marsikdo ni jemal resno – k temu
za izražanje mnenj in sooblikovanje skupne
središča in le na aktivnosti za mlade.
sta seveda prispevala tudi Klub sam in slab
prihodnosti, hodimo nekomu drugemu v zelje.
ugled sorodnih študentskih organizacij. Danes
Tisto zelje, ki si ga je zadnja desetletja prisvajal
Zato s to številko napovedujemo nov med-
se mladinske organizacije – v občini jih je kar
in ga obdeloval po svoji volji. Mladi čutimo
narodni projekt Mladinskega centra Idrija
osem – s temi problemi ne soočajo več. Prepri-
negativna čustva, ko predlagamo novosti, češ,
in društva Idrija 2020. Projekt, ki nadaljuje
čanje, da je mlade treba vključiti v aktivnosti
kaj so se mladi spet spomnili. »Zakaj bi karkoli
začrtano smer revije TBI, bo v sodelovanju z
lokalne skupnosti, je postalo samoumevno.
spreminjali, če pa smo vedno počeli tako?« »Mi
arhitekti iz Romunije in urbanisti iz Nemčije,
Danes se ne pogovarjamo več o tem, ali mlade
smo izkušeni, mi najbolje vemo, kako je treba.«
Srbije in Kolumbije skupinam študentov zas-
vključiti ali ne, temveč o načinu, kako jih vklju-
»Mladost je norost, poslušajte nas.« Tudi to
tavil izziv, pri katerem bodo načrtovali razvoj
čiti. To navsezadnje potrjujejo tudi številke,
potrjujejo rezultati naše ankete – med mladimi
lokacij industrijske dediščine v Idriji. Na tak
saj se je delež mladih, ki mislijo, da imamo v
se občutek nezaupanja krepi.
način bomo/bodo ponudili ambiciozno vizijo
lokalnem okolju velik vpliv, kar podvojil.
prihodnosti občine. Da bi se zoperstavili temu, se moramo mladi izogniti ograjevanju v naš novi vrtiček. Premnogi mladinski centri se namreč ob pritiskih zadovoljijo z omejenim vrtičkom »mladin3
potencial potenciál -a m (ả) /.../ delovni potencial kolektiva; umski potencial / industrijski potencial; vojaški potencial države / energetski potencial rek / publ.: razvijati človeške potenciale; izkoriščati naravne potenciale ◊ ekon. ekonomski ali gospodarski potencial zmogljivost gospodarstva glede na razpoložljivi kapital, delovno silo in tehnično znanje; /.../. (SSKJ)
Da se v Idriji ne smemo uspavati, pravi mag. Dušan Kramberger, član Slovenske nacionalne komisije za UNESCO, ki je kot član delovne skupine deloval pri pripravi nominacije dediščine živega srebra za vpis na Seznam svetovne dediščine. Z mag. Krambergerjem smo spregovoril o idrijskem bogastvu, o neobstoju oboroženih sil UNESCA, o vprašanju izpada idrijskega vpisa s Seznama pa tudi o potencialih, ki naj bi jih sam vpis prinašal. Besedilo: Sabina Carli Fotografije: Iztok Hvala, Jan Sedej 4
POTENCIALI
UNESCO se na globalni ravni sooča s šte-
Kot lahko opazujemo v zadnjih mesecih de-
Alep, križarska trdnjava Crac des Chevaliers,
vilnimi kritikami, npr. zaradi množičnega
nimo v Siriji in Iraku – UNESCU kljub vsemu
Palmira, Damask, Bosra in stare vasi severne
turizma, ki ga privablja in zaradi katerega
ne uspe zaščititi tistih lokacij, ki so najbolj
Sirije, v Iraku pa od leta 2007 Samarra in od
so nekatere lokacije povsem zbanalizirane,
potrebne mednarodne zaščite. Kakšen je
letos Hatra. To pomeni, da je UNESCO zaznal,
ter zaradi omejitev, ki naj bi jih vsiljeval
vaš odziv na vse te kritike?
da se lahko zgodi to, do česar je letos dejansko
lokacijam.
prišlo, in ukrepal v okviru zmožnosti. Te okoliščine niso povezane s spomeniškimi
Najprej je treba razumeti koncept varstva
lastnostmi, gre za vojaške akcije, ki jih omenja-
Če se vrneva nazaj domov – zakaj si Idrija
dediščine tako, kot ga razume in uveljavlja
te, v podoben okvir pa spadajo tudi naravne
z rudnikom živega srebra zasluži biti na
UNESCO skozi svojo Konvencijo o varstvu sve-
nesreče. Razumeti moramo, da UNESCO nima
Seznamu svetovne dediščine, jazz in rock
tovne kulturne in naravne dediščine. Ne gre za
oboroženih sil, ne more poslati obrambnih
glasba pa ne?
zaščito, ki jo poznamo na nacionalni ravni. Gre
enot. Še več, podpisnice Konvencije so države,
za prepoznavanje vrednot, ki so pomembne za
in te so odgovorne za spoštovanje in zaščito.
Različne zvrsti dediščine radi mečemo v isti
vse človeštvo in katerih izguba bi vplivala na
Malo pa je znano, da je UNESCO npr. dogajanja
koš. Konvencija o varstvu svetovne kulturne
zavest človeštva – gre za pregled globalne in
v Siriji opazoval že zelo zgodaj in državo tudi
in naravne dediščine iz leta 1972 varuje na
izjemne dediščine. Seznam svetovne dediščine
opozoril. Že leta 2011 je v Palmiro poslal misijo
primer arhitekturne, urbanistične, tehnične,
zelo radi dojemamo kot končni cilj, celoten
strokovnjakov, da so pomagali beležiti in
naravne spomenike. Leta 2003 pa je UNESCO
koncept pa prevečkrat dojemamo le v okvirih
dokumentirati dediščino, ki je bila ogrožena in
sprejel Konvencijo o varovanju svetovne
Seznama.
bi utegnila izginiti.
nesnovne kulturne dediščine, ki pa varuje običaje, navade, jezike, tudi glasbo. Na njej je
Seveda so med vpisi na seznamu tudi razvpite,
Spomnimo se primera nam znane Partizanske
314 vpisov; Slovenija trenutno še nima vpisa,
izjemne lokacije, kot so piramide v Egiptu, Taj
bolnice Franja, ki je uvrščena na Poskusni
se pa konec leta 2015 pričakuje obravnava in
Mahal v Indiji, akropola v Atenah, ki jih pozna
seznam svetovne dediščine. Zanjo je bila pred
verjeten vpis kranjske klobase, leta 2016 pa bo
cel svet. Banalizacija je mogoča zaradi različnih
naravno nesrečo napravljena popolna tehnič-
na vrsti obravnava Škofjeloškega pasijona.
razlogov – prepoznavnosti lokacije (na primer
na in spomeniška konservatorska dokumenta-
Benetke) ali ekonomskih razlogov, a pri tem
cija, zato je UNESCO dovolil, da jo po poplavah
Idrije in jazza tako res ne moremo primerjati.
gre predvsem za upravljalsko vprašanje.
obnovimo in da kljub rekonstrukciji ostane na
Lahko pa ob tem povem, zakaj Idrija je na Se-
Dostop je za namene zaščite dediščine vedno
Poskusnem seznamu.
znamu svetovne dediščine. UNESCO je njene
mogoče urediti, tudi z omejitvami. Pri banalizaciji torej gre za obisk, ki ni pravilno upravljan.
izjemne vrednote ocenil po dveh merilih – UNESCO se torej zavzema, da se dediščino, ki
prvič, prepoznal je redkost pridobivanja živega
ji grozi fizično uničenje, dobro dokumentira.
srebra z izvirnimi tehnološkimi rešitvami, ki so
Imamo pa na drugi strani celo vrsto vpisov
Seveda dokument ne more nadomestiti takšne
v Idriji odlično ohranjene, in drugič, priznal je
na seznam, ki sploh niso poznani in obiskani.
izgube, imamo pa s tem vsaj zabeležen spo-
prispevek Idrije in Almadéna k tehnološkemu
Upravljalci se trudijo privabiti ljudi, pa je pred
min o obstoju neprecenljivega bogastva.
razvoju po vsem svetu in vpliv uporabe živega
njimi še kar nekaj dela. Ne moremo posploševati, je pa res, da prihaja do obeh ekstremov.
srebra predvsem za pridobivanje srebra in zlaAli takšni dediščini grozi izpad
ta, kar je vse povzročilo globalne in dolgoroč-
s Seznama?
ne premike v tehniki, gospodarstvu, financah
Omejitve so predvidene že v nominacijskih
in znanosti v tistem času.
dosjejih, v katerih država sama ugotovi, da je
Najmočnejši instrument, ki ga ima UNESCO pri
treba lokacijo zavarovati. Zadeva je podobna
zaščiti, je Seznam ogrožene svetovne dediš-
V Idriji se vse od vpisa na seznam veliko
cestnim predpisom: vedno morajo biti postav-
čine, na katerem je trenutno 48 vpisov. Med
govori o potencialih, ki nam jih je ta vpis
ljeni v nekih razumnih okvirih. Če vzamemo
temi so na evropski celini edini srednjeveški
prinesel. Hkrati pa imajo mnogi občutek, da
primer Idrije, je bil pogoj Občine Idrija, da se
spomeniki na Kosovu in Liverpool – pomorsko
so ti potenciali težko unovčljivi. Tisti najbolj
nivo bivanja v mestu zaradi vpisa na Seznam
in trgovsko mesto. Takšen vpis pomeni javno
pikri bodo rekli, da se z izjemo nekaj nalepk
ne sme poslabšati. Kar pa ne pomeni, da
opozorilo državi, naj dediščino zaščiti pred uni-
in tabel ni veliko spremenilo. Na komu je,
mesto ne sme vzpostaviti območja za pešce,
čenjem ali z njo bolje upravlja. S tem pa državi
da te potenciale unovči? In kako? Starejše
urediti enosmernega prometa ... Težiti je treba
pripada tudi podpora, dobi pomoč strokovnja-
generacije pravijo, da bi to morali biti mladi
k temu, da se življenje v mestu izboljša, ne
kov in evalvacijskih ekip, ki ji pomagajo prepo-
– mladi pa se v obstoječih razmerah ne
poslabša.
znati težave in jih reševati po njihovih močeh.
čutijo sposobne.
V Siriji so že od leta 2013 na tem seznamu 5
O potencialu prevečkrat govorimo na splošno,
lastniško parcialnost. Mladi zato podajajte ini-
še kakšno nominacijo. Postopki so zapleteni in
kot da je že vpis na seznam sam po sebi poten-
ciative, povezujte lokacije in točke med seboj,
ne vedno povsem predvidljivi, zato je rezultat
cial. Seveda se ta nekje skriva, treba pa ga je
razmišljajte širše, razširjajte vedenje o svetovni
težko napovedovati.
identificirati in pripraviti načrt aktivnosti, preko
dediščini – s tem na koncu ustvarjate tudi
katerih lahko potenciale uresničujemo.
pritisk na odločevalce, da je treba nekaj urediti.
Največji potencial je dejstvo, da smo z vpisom
Pa vendar se najbrž strinjava, da je tukaj še
svoje mesto na seznamu, kako huda napaka
prišli v elitni nabor v tem trenutku 1031 lokacij
kar nekaj prostora?
bi bila to? Bi pričakovali odstop župana?
Reciva hipotetično – če bi Idrija zaradi nespoštovanja varovanja dediščine izgubila
Ministra? Premierja?
po celem svetu, v izjemno redko mrežo, prepoznano s strani najbolj relevantnih svetovnih
Ogromno! Zelo na začetku smo še! Na po-
strokovnjakov. To na globalnem nivoju pomeni
delitvi Mrakove nagrade, ki jo je dobila naša
To je res, res hipotetično! O tako hudi zgodbi je
potovanja, raziskave, strokovna srečanja in
delovna skupina za pripravo nominacije, je
skoraj nemogoče razpravljati. Pravzaprav gre
seveda trajnostni turizem.
bilo rečeno, da smo z vpisom izkopali rudo, ki
za vprašanje o upravljanju in odgovornosti.
je sedaj na površju. Zdaj pa moramo iz te rude
UNESCO s Seznama izbriše dediščino, če se
pridobiti živo srebro in ga naprej uporabljati.
izgubijo njene izjemne univerzalne vrednote.
Na lokalnem nivoju pa se potencial skriva v vsej dediščini, ki je ohranjena (od idrijske teh-
V Idriji zaenkrat kljub težavam, ki jih imamo
niške in druge snovne dediščine pa do godbe,
Kje se bo naprej kopala ruda, katera bo
(te vedno raje vidimo kot uspehe), nismo
čipk in žlikrofov). Potenciale je potrebno
naslednja slovenska lokacija na Svetovnem
zmanjšali ali izgubili še nobene vrednote, ki jih
konkretno prepoznati. Do izraza lahko pridejo
seznamu dediščine?
je ugotovil Odbor za svetovno dediščino leta
šele prek operativnih načrtov. In k temu mora-
6
2012. Poskrbeti moramo za dobro upravlja-
mo prispevati vsi, za to ni odgovorna določena
Slovenija ima na Seznamu svetovne dediščine
nje in koordinacijo, da ne bi res kdaj prišli v
generacija ali institucija. Dolžnost lokalne
trenutno tri vpise – Škocjanske jame (1986),
obravnavo o ogroženosti ali celo izbrisu. Izbris
skupnosti v sodelovanju z državo pa je skrb in
Prazgodovinska kolišča okoli Alp (2011) ter
je res skrajni ukrep. Doslej sta se zgodila le dva,
koordinacija, da se bo dediščina ne glede na
Dediščino živega srebra (2012) – na Poskus-
in sicer leta 2007 naravni puščavski rezervat v
obliko in lastnika usklajeno razvijala.
nem seznamu pa pet. Ta trenutek je najbolje
Omanu, ki ga je država nameravala zmanjšati
Velik potencial je tudi v izobraževanju. Najprej
pripravljena razširitev nominacije bukovih
na eno desetino, ter leta 2009 kulturna krajina
moramo poznati, se zavedati, učiti. Ne mo-
gozdov. Slovenija bo med državami, ki se bodo
Dresden v Nemčiji, kjer so čez dolino Labe
remo kar začeti preštevati parkirnih mest in
pridružile obstoječemu vpisu. Zelo intenzivno
potrebovali avtocestno povezavo in so potem
razmišljati o tem, kje postaviti korita za rože in
se pripravlja humanistična arhitektura Jožeta
most zares zgradili. Pa vendar dodajam – ne
kakšno plastiko pritrditi na fasade. UNESCO,
Plečnika v Ljubljani in Pragi, temu pa sledi
uspavajmo se.
državne sisteme in lokalno dediščino moramo
klasični Kras. Ne upam si predvideti, kakšno bo
poznati, se zavedati, se učiti, se dvigniti nad
zaporedje med temi tremi in ali bomo sprožili
POTENCIALI
Potencial-ø je, potencial-a ne vidim, potencial-u sledim, potencial-ø je očiten ...
Radi govorimo o potencialih in neizmernih priložnostih dediščine – a vendar, kje so zares ti potenciali? Je množični turizem res edina opcija? Naši sogovorniki v nadaljevanju članka predstavljajo le nekaj možnosti.
Potenciali za digitalno doživetje dediščine Razvoj tehnologije prinaša nove potenciale tako za turizem kot tudi za skrb in ohranjanje dediščine ter izobraževanje o njej. Internet je zgolj začetek – digitalni produkti, kot so mobilne in spletne aplikacije, digitalizacija naravnih in kulturnih spomenikov, interaktivni vodiči in beacon tehnologija so »vroče« teme, ki se jih bo moralo mesto, ki želi biti pametno Potenciali v raziskovanju
in inovativno, slej ko prej lotiti.
Potenciali za drugačno čipko
Na primeru idrijske dediščine se je mlada ekipa Znanje, ki se je skozi stoletja delovanja rudnika
študentov že lotila svojega pilotnega projekta,
Klekljana čipka ni več dragocen statusni simbol,
akumuliralo v Idriji, je bilo skoncentrirano v
katerega končni izdelek je spletna aplikacija.
nepogrešljiv modni dodatek ali pomemben
Rudniku živega srebra Idrija. Njegovi nosilci
Njihov dolgoročni cilj je pokriti Slovenijo od
del hišnega tekstila in dekorja. Vsepovsod
so bili strokovnjaki, ki so tam delali, in zunanji
velikih mest, dediščine, ki je že našla svoje
jo nadomešča strojno izdelana čipka. V
sodelavci, ki so v sodelovanju z Rudnikom
mesto na Unescovem seznamu, pa vse do
najboljšem primeru je ostala spoštovana
ta znanja razvijali oz. na teh področjih
skritih kotičkov, ki jih premalo poznamo.
umetnostno-obrtniška tradicija, ki pa se
raziskovalno delovali. Na Rudniku so danes
Spletno aplikacijo so izdali jeseni, preko nje
marsikje muzejsko varuje v svoji izvorni obliki
zaposleni le še redki posamezniki. Če se ne
pa je moč odkriti zgodbe, ki jih še niste slišali,
in je zato le še sama sebi namen. Zato jo je
bo kmalu kaj spremenilo, bo njihovo izkustvo
dediščino, ki si zasluži obisk, kulinarične
treba razvijati in preoblikovati, da bo ostala
težko prenesti na mlade generacije, ker Idrija
posebnosti kraja, dogodke tekom leta in –
zanimiva za mlajše generacije. Čipka danes že
v smislu naravnega laboratorija za vprašanja
nenazadnje – nasvete in namige lokalcev! Do
uspešno posega na širša področja oblikovanja,
živega srebra ni več tako zelo aktivna, saj
spletne aplikacije lahko dostopate preko svojih
umetnosti in arhitekture. Kleklja se lahko z
se rudnik likvidira. Prepričana sem, da med
mobilnikov na app.pryde.si!
različnimi sodobnimi materiali in v velikem
drugimi obstajajo realne možnosti, da se Idrija uveljavi na področju raziskovanja in izobraževanja o vplivih živega srebra, radona
merilu, kar dokazujejo arhitekturne čipke iz
Sabina Carli, urednica vsebin projekta Pryde
elektroluminiscentne žice studia Loop.pH iz Londona in dela Mance Ahlin, slovenske
in drugih posledic preteklega rudarjenja
arhitektke, oblikovalke in klekljarice, ki živi v
na zdravje ljudi in na okolje, z namenom
New Yorku. Ohranjanje tradicije klekljane čipke
izboljšanja kakovosti življenja prebivalcev
je temelj, na katerem je treba zgraditi novo
(uresničevanje konvencije iz Minamata).
vizijo in strategijo. Vsaka tradicija je najprej
Nenazadnje je to tudi ena temeljnih nalog
nastala z inovacijo. Idrija bi lahko s svojim
Centra za upravljanje z dediščino živega
vrhunskim znanjem o idrijski čipki načrtno
srebra, ki pa se mora kadrovsko okrepiti.
začela sodelovati z različnimi oblikovalci,
Priložnosti ostajajo.
umetniki in arhitekti, ki bi s svojimi idejami tradiciji vdahnili novo življenje.
Ivana Leskovec, direktorica Mestnega muzeja Idrija
Anja Petek, članica ekipe The Idria Lace in študentka arhitekture 7
Potenciali za mladinski turizem Priložnosti za mladinski turizem ima Idrija ogromno. So izkoriščene? Ne dovolj. Izboljšati moramo nastanitvene zmogljivosti in se hkrati zavedati, da bo to vzpostavilo zgolj (infrastrukturno) osnovo za začetek. Pripraviti moramo celostno ponudbo (prehrana, raziskovanje, učenje, aktivnosti v naravi, ogledi ...), ki bo privlačna tako za skupine kot za posamezne goste. Mladinski turizem mora biti usmerjen v edinstveno, doživljajsko izkušnjo, zasnovano na temeljih
Potenciali opuščenih objektov
bogate dediščine mesta. Vse to je mogoče s povezovanjem in sodelovanjem med vsemi
Kaj z vso industrijsko dediščino, z izvoznimi
turističnimi deležniki in v tesni povezavi z
jaški, strojnicami, kompresorskimi postajami,
lokalno skupnostjo.
garderobami in različnimi pomožnimi objekti, zdaj ko smo jim dali nalepko »UNESCO«?
Maša Eržen, strokovna sodelavka Mladinskega centra Idrija
Seveda, treba je skrbeti za ohranjanje dediščine, preprečiti propadanje, torej
ekonomske in socialne potrebe občanov in
jih napolniti z novimi vsebinami in redno
gospodarstva.
vzdrževati. Pa bo to dovolj?
Že danes je Idrija eno izmed urbanistično bolje
Izziv industrijske dediščine ni le v zapolnitvi
zasnovanih mest v Sloveniji, z inovativnimi
praznih prostorov in ohranitvi zaščitene
in sodobnimi rešitvami pa lahko te razpršene
vrednosti – pravi izziv je, kako tem objektom
lokacije poveže in jim da nov smisel. V lokacijah
nameniti novo središčno vlogo v mestu. Ne gre
industrijske dediščine se skriva potencial za
namreč le za izjemne industrijske objekte, gre
nove inovativne in sodobne programe, za
za nekoč urbanistično, socialno in gospodarsko
arhitekturne presežke, urbanistično premišljene
najpomembnejše, mestotvorne elemente
rešitve – to so potenciali, ki lahko Idrijo znova
Idrije. Zato jim je treba dati novo vsebino, ki
potisnejo v sam svetovni vrh.
ne bo le napolnila praznin, temveč bo tem ki bo odgovarjala na stanovanjske, kulturne,
Matevž Straus, predsednik Idrija 2020 in študent urbanih študij
Za Idrijo je razvijanje dediščine izrednega
Prisotnost bogate dediščine in popularnost
Menim, da lahko Idrija več naredi na področju
pomena – da sta čipka in rudarjenje
kraja z vpisom na Unescov seznam lahko
promocije mesta z vsemi znamenitostmi, ki so
neposredno povezana s prebivalci – to je
spodbudi razvoj različnih malih podjetij, ki bi
vpisane na Unescov seznam, in s pripadajočo
čudovito in pohvalno. In to je dokaz, da kraj
lahko svoje izdelke (in sploh ne nujno samo
turistično ponudbo. Pri tem pa se mi zdi pot-
živi in ceni svojo preteklost, se je zaveda. To
čipke!) prodajala naprej in tako zaokrožila
rebno, da z ukrepi tza trajnostni razvoj zagotovi
pa pomeni tudi izjemno priložnost za Idrijo
turistično promocijo kraja.
primerno zaščito znamenitosti.
Luka Kropivnik, udeleženec dogodka UNESCO dediščina – včeraj, danes, jutri
Urška Pliberšek, udeleženka dogodka UNESCO dediščina – včeraj, danes, jutri
lokacijam dala novo mestotvorno vlogo. Vlogo,
Potenciali za širšo prepoznavnost
in njene prebivalce, še posebej pa mlade in podjetne Idrijčane.
8
interdisciplinarna študentska delavnica
TBI
Idrija 2020
Mladi, mesto in dediščina
... ker si Idrija zasluži mesto na svetovnem zemljevidu Na vprašanja in dileme vam bova kar se da hitro odgovorila: iztok@idrija2020.si in matevz@idrija2020.si
... ker idrijska industrijska dediščina potrebuje novo vizijo ... ker mladi in ustvarjalni potrebujejo nove priložnosti
KAJ? Projekt TBI: Mladi, mesto in dediščina bo vzpodbudil korak proti prihodnosti. Prikazal bo Idrijo kot odlično izhodišče z možnostjo, da postane mesto prihodnosti, v kateri je združena bogata dediščina ter vizija moderne družbe. Z razvojem in vpeljavo nove prostorske vizije, širitvijo mesta, povezovanjem na več nivojih, ter vnosom novih programov bo projekt prikazal razvoj posameznih območji v mestu. Ta pa bodo mesto povezala in ustvarila celoto, pripravljeno na izzive prihodnosti. Idrija je mesto priložnosti. S tem projektom bomo to dokazali.
PARTNERJI Univerza v Ljubljani Fakulteta za družbene vede
9
Občina Idrija
Univerza v Ljubljani Fakulteta za arhitekturo
Univerza v Ljubljani Fakulteta za družbene vede več info na www.tbi.si
Organizacija PlusMinus
Organizacija 4Citizens
Udobje ali izziv? 10
DEDIŠČINA
Živimo v časih, ko bistveno več poudarka namenjamo udobju, izziv pa je postal precej neprijetna stvar. Seveda, udobje je, kakor že sama beseda pojmuje, nekaj, kar nam pri uporabi daje občutek ugodja in nas zato počasi tudi uspava. A to stanje ne prinaša napredka in vodi dolgoročno le navzdol. Kot vožnja s kolesom – ko obstanemo na mestu, tvegamo padec na trda tla. Idrija se danes nevarno nagiba v smeri udobja in s tem posledično v smer nazadovanja. Vsi posamezniki in mesto kot celota moramo stopiti iz območja udobja ter sprejeti izziv v vseh oblikah. To pomeni izbiro težje poti. A ta pot je nujna za razvoj posameznika in posledično tudi družbe kot celote. Besedilo: Iztok Hvala
Idrijčani smo bili že od nekdaj zelo delavni, ne-
Specifičen karakter in lastnosti Idrijčanov so
izprosni, trmasti in neredko tudi posebni ljudje.
bili znani daleč naokrog in so se ohranili vse
To smo podedovali iz zgodovine, kajti trdo delo
do današnjih dni. Zaprtje rudnika je povzročilo
in vztrajanje je bilo ključno za preživetje. Rudar-
spreminjanje mesta, težka rudniška mehaniza-
ski kruh je bil težek kruh, prislužen z mukotrp-
cija je izginila z ulic, hrup obratujočih rudniških
nim delom, neredko nevarnim za zdravje. Tudi
naprav je potihnil in rudarje oz. po domače
ostale službe niso zaostajale po zahtevnosti,
“knape” je bilo vedno težje srečati na ulicah.
tako ali drugače. S svojo reliefno razgibanostjo
Naporno fizično delo so zamenjala raznovrstna
je okolje pri tem dodalo svoj pečat, neusmiljena
dela v industriji in storitvah. Idrija je uspešno
narava pa je skupaj vse samo še dopolnila. Te
premagala šok zaradi izpada svoje primarne de-
okoliščine so skozi stoletja izoblikovale idrij-
javnosti, iznajdljivost in vizionarstvo Idrijčanov
skega človeka v to, kar je danes. Velik del svoje
se je pokazala v zagonu novih gospodarskih
uspešnosti idrijski rudnik dolguje Idrijčanom:
družb in mesto je tako živelo naprej. Standard
mesto je dihalo, raslo in doživljalo vzpone in
življenja je rastel, zaposlitvenih možnosti je
padce skupaj z rudnikom. Neposredna poveza-
bilo dovolj in na splošno je veljalo, da če si v
nost rudnika in mesta pa je izoblikovala Idrijo
mestu želel delati, si delo tudi dobil. Čas od
takšno, kakršno poznamo danes.
zaprtja rudnika do današnjih dni pa je prinesel
Čas je, da tudi mi spoznamo, kako edinstvena in posebna je naša Idrija in kakšno prednost to predstavlja v današnjih časih vsesplošne generičnosti.
tudi preobrazbo mišljenja ljudi. Zaradi relativne udobnosti življenja v mestu, ravno pravšnje odmaknjenosti od vseh pomembnih tokov, tako pomenskih kot geografskih, je postalo območje za razrast udobja. V vseh oblikah.
11
Idrija v 21. stoletju?
pod okriljem geoparka in še kakša obrobna
Stari objekti, novo življenje?
zanimivost, so stvari, ki so bile do nedavnega Kje je položaj Idrije v 21. stoletju? Kakšna je
dovolj za velik obisk mesta. Danes pa temu ni
Skozi zgodovino je mesto doživljalo velike
danes vizija mesta oziroma kje se Idrija vidi čez
več tako. Globalizacija, tehnološki razvoj, mobil-
spremembe. Dušo mesta so soustvarili rudniški
10, 20 ali 50 let? Kaj želi v tem času doseči in
nost in velik pomen spleta so obrnili tokove obi-
industrijski objekti, izrazito utilitarne prostorske
kaj je za to pripravljena narediti? Kaj si mesto
skovalcev tudi proti drugim destinacijam. Kljub
gmote, ki so tako po funkciji kot po volumnu
in občani predstavljajo pod pojmom uspešno
vpisu na prestižen UNESCOV seznam svetovne
močno izstopale iz okolice. Stalne prostorske
mesto? Kakšen bo njen položaj v nacional-
dediščine obisk mesta raste zelo počasi. Ob
spremembe so bile nekaj normalnega, harmo-
nem, predvsem pa v evropskem in svetovnem
nezadostnih prizadevanjih za spremembo tega
nične skladnosti mestne podobe niti nikoli ni
merilu? Odgovori na ta vprašanja bi morali biti
trenda pa Idrija dolgoročno tvega upad obisko-
bilo, Idrija je zato zlahka prenesla marsikakšen
nedvoumni, odločni in vsem dobro poznani.
valcev, s tem nadaljne nazadovanje do točke,
nov kontrast. Zakaj je to sploh pomembno?
A za ta, za mesto najpomembnejša strateška
kjer bo ves potencial zapravljen. Metaforično
Mesto daje danes nekaj novega, nekaj svežega,
vprašanja, nimamo odgovorov, definiranih z
bo to imelo enak vpliv kot nekoč izločitev Idrije
v obliki vsebinskega, pomenskega in navsezad-
jasno začrtano in dolgoročno usmerjeno vizijo.
iz trase Tržaške železnice. V konkurenci mest,
nje tudi arhitekturnega presežka, kot prostorska
Ker jih nimamo, naše razmišljanje sega le nekaj
ki tekmujejo za isto skupino obiskovalcev, je
intervencija, ki bo pokazala, da v stare objekte
let vnaprej in tako se oddaljujemo od bolj
mnogo od njih pripravljeno napraviti korak dlje,
lahko uspešno vnesemo novo življenje. S tem
pomembnega cilja, to je, da Idrija resnično pos-
vložiti ogromno truda in sredstev za povečanje
pa ustvarimo generator razvoja za celotno
tane svetovna destinacija. Pri vsakem poskusu
svoje prepoznavnosti in privlačnosti. Strate-
mestno območje. Idrija optrebuje nov prostor-
odgovora na ta vprašanja se razkrije vsa neam-
gije, ki jih pri tem ubirajo, so nadvse zanimive
ski kontrast, ne v obliki novega nakupovalnega
bicioznost mestne miselnosti. Vedno najprej
in kreativne. Z veliko volje, pripravljenosti na
središča, ampak v obliki prostora kulture,
iščemo razloge, zakaj ne, ob tem pa dramatično
delo in jasno izdelano vizijo pa uspevajo tam,
kreativnosti in napredka, z globjim vplivom na
izpostavljamo morebitne prepreke in preko
kjer Idrija trenutno še ne, na področju izredno
družbo in okolje.
kreativnih izgovorov nato upravičujemo razloge
konkurenčnega trga prezentacije historične
za takšne odločitve. Pri tem skoraj nikoli ne
industrijske dediščine. Predvsem sklop manjših
Kakšni pa so dejanski potenciali industrijske de-
vidimo pravega izziva, nove priložnosti za rast in
mest, v katerega spada Idrija, z izrazito okoljsko
diščine idrijskega rudnika za mesto in njegove
razvoj, za vstop na pot do tja, kjer bi cilj upravičil
in zgodovinsko specifiko, je z vidika obisko-
prebivalce? Zakaj mesto sploh potrebuje oži-
sredstva. Zatorej se najprej vprašajmo, kaj pa če
valcev zelo zanimiv, saj predstavlja možnost
vljanje teh objektov? Te stare objekte moramo
rečemo ja in kako to naredimo?
simboličnega pobega v zgodovino, v iskanje
najprej začeti gledati kot na prostore potenciala,
avtentičnosti in novih, pristnih izkušenj. Tujina
ne pa kot na breme. Potrebno se je tudi zaveda-
V mestu imamo primere izredno uspešnih
vidi v temu neizmeren potencial. Čas je, da tudi
ti, da prenova industrijske dediščine predstavlja
gospodarskih subjektov, ki ne gledajo kaj bo
mi spoznamo, kako edinstvena in posebna je
tek na dolge proge. Hitre in nepremišljene re-
čez leto, dve, ampak so z mislimi usmerjeni že
naša Idrija in kakšno prednost to predstavlja v
šitve, podkrepljene s prevelikimi ekonomskimi
mnogo let naprej. Imajo jasno vizijo. Čvrsta
času današnje vsesplošne generičnosti. Vsak,
ambicijami, lahko naredijo več škode kot koristi.
vodstvena struktura, vrhunski strokovnjaki na
ki je bil nekaj časa v tujini, hitro spozna kakšne
Varovanje in oživljanje industrijske dediščine
vodlinih položajih, motivirani posamezniki in
kvalitete mesto dejansko ima in kako unikatno
ni le trenutna razvojna cokla, temveč lahko
kolektiv, stimulativno okolje ter pripravljenost
okolje to predstavlja. Ko bi bil potreben skupen,
predstavlja revitalizacijsko gonilo za celotno
na trdo delo so najboljša podlaga za uspeh. Za-
jasen in odločen nastop na trgu pod enotno
mesto, smiselnost obnavljanja takšnih objektov
kaj se potem ne učimo od njih, jih analiziramo
blagovno znamko, se mi oklepamo tradicional-
pa prinaša kopico pozitivnih sprememb. Za
in skupaj razvijemo sistem, ki bo naredil naše
nega “vrtičkarstva” in vsak poskus spremembe
uspešnost prenove takšne dediščine je ključno,
okolje boljše in prijetnejše za vse?
že vnaprej obsodimo na propad. Potrebna bo
da je v prvi plan postavljeno lokalno prebival-
odprtost za nove ideje in odločna samokritika
stvo, vsi posegi morajo biti prvotno najprej
trenutnega stanja. Potrebne bodo spremembe,
namenjeni njim. Rezultat takšnega pristopa
za nekatere žal neprijetne, ampak v dobro mes-
se kaže potem v obnovljenem spoštovanju in
ta in njegovih prebivalcev. Čas je, da naredimo
razumevanju prebivalcev do mesta in njegove
korak stran od ustaljenih praks in sprejmemo ta
zgodovine, ki tako postanejo resnično ponosni
Potencial Idrije ni samo uspešno gospodarstvo.
izziv, pred katerega je postavljeno mesto danes
na svoje domače okolje. Pomen ohranjanja
Pravi potencial na katerem sedi mesto, se skriva
in tako naredimo Idrijo spet navdihujočo za vse,
zgodovinskega spomina je temeljni kamen
v povezavi narave z danes zapostavljeno dedi-
tako za domačine kot tudi za obiskovalce. Ob
za razvoj v prihodnosti, predvsem za takšne
ščino idrijskega rudnika ter okoljem, katerega
dovolj veliki volji in pripravljenosti na trdo delo
kraje, kot je Idrija. Resnično ne smemo pozabiti
je ta ustvaril. Vse tiste mogočne objekte, katere
so resnično mogoče velike spremembe.
vpliva, ki ga je mesto imelo na celotno svetovno
Potenciali mesta?
dnevno opazujemo in se sprehajamo mimo
dogajanje tekom zgodovine. Seveda pa samo
njih, bi mesto lahko izkoristilo sebi v prid in tako
pravilen odnos do mesta in dediščine ni dovolj
ustvarilo edinstven prostor, kjer bi novo zraslo kot evolucija starih vsebin. Relativno dobro obiskan turistični rudnik, prijetna in zanimiva razstava v prostorih mogočnega gradu Gewerkenegg, izjemna naravna in tehniška dediščina 12
Kako pritegniti ambiciozne in zagnane mlade nazaj v mesto, jim ponuditi priložnosti, jim ponuditi izziv?
za ekonomsko upravičenost in ustreznost posegov. Ustrezna prenova dediščine ima tudi vsaj pet večjih ekonomskih učinkov, od zagotavljanja novih zaposlitev in povečanja življenjskega standarda prebivalcev, do oživljanja mesta in s
DEDIŠČINA
tem vzpostavljanja novih storitev in dejavnosti,
integraciji mladih v obstoječo strukturo na
Zakaj sploh vlagamo toliko truda v izvedbo
usmeritve v bolj specifične obiskovalce mesta
vseh področjih, s kakovostnim mentorstvom,
projekta, ko pa imamo za to poklicane ljudi v
(usmerjen turizem), ki ostanejo dlje, zapravijo
povezovanjem in predvsem odprtostjo za nove
različnih javnih družbah? Delavnico izvajamo
več in so splošno bolj aktivni obiskovalci, do
ideje. Navezava dediščine pri snovanju novih
zato, ker verjamemo v mesto in vedno bolj in
dviga vrednosti napremičnin ter na koncu, do
izobraževalnih in raziskovalno-ustvarjalnih
bolj vidimo resnične potenciale, ki jih ta ponuja.
razvoja podjetniških inkubatorjev in privablja-
dejavnosti bi vzpodbudila rast edinstvenega
In zato, ker menimo, da si mesto zasluži kritičen
nja znanja nazaj v manjša mesta. Ti mogočni
ekosistema z visoko dodano vrednostjo, takšno
pogled in razpravo o trenutnem stanju v mestu.
rudniški objekti imajo potencial, so nov gene-
okolje pa bi potem ustvarilo polje magnetizma
Ponuditi želimo jasne odgovore na izzive priho-
rator družbenega, kulturnega in ekonomskega
za prihod novih ljudi v mesto. Mladi si danes
dnosti. Interdisciplinarna študentska delavnica
razvoja za mesto in mu s tem zagotovijo pros-
želijo predvsem priložnost in prostor ter vzpod-
bo s tem začrtala prve obrise vizije mesta za 21.
tor na svetovnem zemljevidu 21. stoletja.
budo za izvedbo svojih idej. Naloga mesta pri
stoletje. Dokazali bomo, da je mogoče z relativ-
tem je, da jim ponudi izziv, ustvari pogoje in
no majhnimi ukrepi doseči velike spremembe.
možnost da se dokažejo. Od tam naprej se bo
Idrija lahko postane resnični center znanja za več znanstvenih vej, ne samo na področju tehniških ved.
Idrija – mesto znanja?
pa zgodba z dodatkom idrijske trme, kreativ-
Ker bo delavnica namenjena predvsem
nosti in delavnosti ter jasnimi cilji odvijala dalje.
domačinom, bo cilj usmerjen in prilagojen
Idrija lahko postane resnični center znanja
tako, da bodo ti imeli od tega kar največjo
za več znanstvenih vej, ne samo na področju
korist. Participacija javnosti bo pomemben del
tehniških ved. S pravilnim odnosom, vizijo in
projekta, z upoštevanjem njihovih predlogov
pripravljenostjo na spremembe, lahko v mestu
bomo ustvarili temelje za oblikovanje okolja, v
ustvarimo raznovrstne priložnosti, tako za mla-
katerem bomo vsi radi živeli in se vanj vračali.
de izobražene in tiste, ki so pripravljeni delati,
Želimo se izogniti teatralizaciji okolja in lokalnih
sprejeti izziv in stopiti iz območja udobja.
navad ter običajev, ustvariti želimo vizijo mesta,
Velikokrat slišimo besedno zvezo “Idrija je
v katerem bodo vsi lokalni prebivalci videli
mesto znanja”. Idrija kot prostor razvoja in
nove priložnosti zase in bodo tako postali
napredka? Radi si zamišljamo da bi bilo temu
aktivni udeleženci pri razvoju prostora. Ne bo
res tako. Ampak besede težko najdejo realno
lahko, ampak verjamemo v to in s tem bi radi
Delavnica TBI: Mladi, mesto in dediščina
navdušili tudi ostale prebivalce ter jim tako
znanja“ pa z namenom uporablja besedo
Še ena študentska delavnica na temo revitali-
Spremembe se vedno začnejo pri ljudeh. In če
mesto.
zacije industrijske dediščine idrijskega rudnika?
se želi Idrija spremeniti, se morajo najprej spre-
Nekdaj je bila Idrija res mesto znanja, konec
Niti ne. Raje kot ukvarjanje z idejo oživljanja
meniti ljudje. Bomo uspeli narediti vsaj majhen
18. stoletja je bila za nekaj desetletji resnično
posameznih stavb in območji rudnika, bo
korak v to smer?
močno raziskovalno središče z osebnostimi
delavnica odgovarjala na vprašanje, kako vsa
mednarodnega formata in globalnim vplivom.
ta območja, ki so razdeljena v tri posamezne
Spremembe se vedno začnejo pri ljudeh. In če
Ne smemo tudi pozabiti, da je ravno v Idriji
sklope in se geografsko in pomensko stikajo na
se želi Idrija spremeniti, se morajo najprej spre-
najstarejše ohranjeno gledališče na slovenskih
isti točki, povezati in s tem ustvariti sistem, ki bo
meniti ljudje. Bomo uspeli narediti vsaj majhen
tleh, prva slovenska realka pa tudi ni ravno
pripovedoval bogato zgodbo idrijskega rudnika
korak v to smer?
naključno v mestu. Ker smo danes soočeni z
kot celote. Rudnik je bil nekdaj kot lepilo, ki je
velikim izseljevanjem mladih, predvsem višje
skupaj držal celotno mesto. Danes pa tega ni
in visoko izobraženih v večja urbana območja
več in mesto se je posledično razdelilo na več
in v tujino, je mesto postavljeno pred velik
manjših in nepovezanih koščkov. Štiridelni
izziv, kako ta perspektiven kader ohraniti in
projekt izvajamo skupaj s študenti Fakultete
ga izkoristiti sebi v prid. Si mesto sploh želi
za arhitekturo, pod mentorstvom doc. Mitje
to? Kje so sploh priložnosti za mlade danes v
Zorca, s študenti Fakultete za družbene vede, z
mestu? Razen že prej omenjenih gospodarskih
oddelkoma tržnega komuniciranja, pod men-
panog, je teh zelo malo. Akumulacija znanja v
torstvom doc. dr. Mihaela Klineta in oddelkom
mestu pa je zelo velika. Idrija se ob teh trendih
prostorske sociologije, pod mentorstvom izr.
v prihodnosti nagiba k izraziti neheterogenosti
prof. dr. Marjana Hočevarja, ter mednarodnimi
prebivalstva, družbeni neaktivnosti in vsesplo-
partnerji 4Citizens in PlusMinus. Zakaj interdi-
šni apatičnosti. Za prihodnost mesta so to slabi
sciplinarnost? Zato ker ne potrebujemo samo
obeti in na vseh nas je, da sprejmemo ukrepe
novih arhitekturnih intervencij, ampak potrebu-
za spremembo teh trendov.
jemo tudi način in vizijo, kako naše potenciale
osnovo saj raziskovalne dejavnosti zunaj večjih gospodarskih družb predstavljajo zanemarljiv
povrnili zaupanje v to našo dolino.
del celotne produkcije. Besedna zveza “mesto
Idrija potrebuje nov prostorski kontrast, ne v obliki novega nakupovalnega središča, temveč v obliki večnamenske kulturne inštitucije z globljim vplivom na okolje in družbo.
predstaviti svetu. Ob tem se pa moramo tudi Kako pritegniti ambiciozne in zagnane mlade
spraševati o globjih pomenih takšnih prostor-
nazaj v mesto, jim ponuditi priložnosti, jim
skih intervencij, predvsem o pomenu javnega
ponuditi izziv? Rešitev je v interdisciplinarni
prostora v mestu. 13
14 14
ŠPORT
»On je pa zanimiv tič!« Zmagovalec na prestižni dirki za mlajše člane GP della Liberazione 2010, prestop v elitni Quick step leta 2011, evropski prvak med mlajšimi člani leta 2012, nosilec zelene majice z dirke po Avstriji 2015, aktualni državni prvak v članskem kronometru, udeleženec prvih Evropskih iger v Bakuju in pravljičnih 7 zmag v pretekli sezoni. Jan Tratnik, kolesar moštva Amplatz BMC. Besedilo: Haris Aldžić Foto: Iztok Hvala; Asistent: Boštjan Berglez
15
Borut Božič: »Jan je zanimiv tič. Spoznal sem ga prek njegovega brata, kasneje pa smo postali sosedje. Enkrat me je vprašal, če se mi lahko pridruži na treningu z gorskim kolesom. Z menoj je vozil obut v superge in brez kakršnihkoli problemov, ubistvu je z lahkoto držal moj tempo.« JAN, KAKO SE JE ZAČELO VSE SKUPAJ? Ukvarjal sem se z različnimi športi. Resno sem treniral košarko, ampak sem se ji odpovedal zaradi višine. V prvem letniku srednje šole nisem treniral nobenega športa, zato sem začel teči z
pri njih kot mladinec, nato pa sem prestopil
kolesarjev v peletonu, ker so hoteli tekmovati z
v Rog Radensko. V HIT-u sem že doživel prvo
menoj ali pa so omenjali samo moj »neuspeh«.
»večjo« zmago, in sicer na pomembni dirki
Sam pa sem se zopet odlično počutil v svoji koži
Coppa Montes.
in začel trdo delati tudi na povratku med elito.
Valter Bonča: »Dirka Coppa Montes je bila zanimiva. Takrat sem bil Janov trener v HIT-u in pravila so še dopuščala radijsko povezavo med kolesarji in trenerjem. Vedel sem, da je vsekakor sposoben zmagati. Tudi po zaslugi mojih napotkov je v cilj prišel prvi, mislim pa, da sprva sploh ni dojel, da je dirko dobil.«
KAKO SI SE PA UJEL S SVOJIM
očetom in se ukvarjati s športnim plezanjem. V
PETIM MOŠTVOM? Po zares slabi sezoni v Tirolu, leta 2013, sem ostal brez pogodbe in zaradi krize, ki je zavladala v kolesarstvu, sem mislil, da je konec. Zaradi izrazite krize v Sloveniji pa sem se na priporočilo Dejana Bajta nekako uspel pridružiti moštvu Amplatz BMC, kjer sem v preteklih dveh
drugem letniku me je profesor športne vzgoje
KAKO SE SPOMINJAŠ SENZACIONALNE
sezonah dosegel deset zmag in svoje največje
povabil na državno prvenstvo v kolesarskem
ZMAGE NA GP DELLA LIBERAZIONE?
uspehe. Povedati moram, da sem v moštvu res
crossu, ki sem se ga udeležil, da mi ni bilo treba
Gre za največjo dirko za mlade upe v kolesar-
srečen in da mi grejo na roko. Sedaj sledim toč-
k pouku. Začel sem trenirati in vožnja z gorskim
stvu v Italiji, zato se je bilo vredno potruditi.
no začrtanemu programu in se posvečam vsaki
kolesom mi je postajala vse bolj všeč. Nato sem
Šteje se, da se bo zmagovalec te dirke spogle-
preizkušnji posebej. Ostajam v ekipi, ker je pol
se na treningu pridružil Borutu Božiču in vse
doval s snubljenjem velikih oz. profesionalnih
moštva Slovencev, imamo najboljšo opremo in
ostalo je zgodovina.
ekip. Zmaga je bila lepa, posebej zato, ker sem
odlične pogoje za delo.
mislim da prvi, ki je v cilj prišel solo.
Borut Božič: »Čez par mesecev sem ga potem vprašal, če bi začel bolj resno kolesariti, pa si je vzel kar nekaj časa za premislek. Mislim, da se me je potem dva, mogoče tri mesece izogibal, pa sem mu nato posodil eno od svojih cestnih koles. Testno ga je odpeljal do Cerkna, nazaj pa je prišel s podatki na števcu, ki bi mu jih zavidal marsikateri kolesar.«
In sledil je test pri znamenitem Quick Stepu.
TVOJA DELAVNOST IN OSREDOTOČENOST
In po testu pogodba. Navdušenja nisem mogel
STA PRIŠLA ŠE KAKO DO IZRAZA
skriti. Dosegel sem sanje vsakega kolesarja, po-
V PRETEKLI SEZONI.
godbo s profesionalnim moštvom. Izkušnja pa
Ja, za menoj je zares lepa sezona z nekaj več kot
je bila sladko-grenka. Ker gre za moštvo z world
9600 tekmovalnimi kilometri v 62 dneh.Sem
tour licenco, je vse skupaj res na najvišjem nivo-
nosilec zelene majice vodilnega po točkah z Dir-
ju. Najprej sem moral shujšati za 6 kilogramov,
ke po Avstriji in državni prvak med člani v vožnji
kar mi je pobralo veliko moči za dirkanje na taki
na čas. Prav kronometer v Ljubljani je bil nekaj
BORUT MI JE ZAUPAL ZANIMIVO ZGODBO,
ravni, zato se nisem počutil najbolje. Moral pa
posebnega. Bil je najdaljši v moji karieri in kljub
POVEZANO PRAV S TVOJIMI ZAČETKI.
sem se tudi dokazati, a sem v želji po tem najbrž
krizi v drugem delu trase sem zagrizel in pritisnil
Ja, spomninjam se, da je bil december, ko sem
malce pregorel. Bil sem premlad za tak prestop,
do konca. V cilj sem prišel minuto pred drugo-
mu pozvonil na vrata in rekel, da bi dirkal na
a pridobljene izkušnje cenim in upam na povra-
uvrščenim. Češnja na torti pa je bila moja prva
cestnem kolesu. Posodil mi je svojo specialko,
tek v karavano svetovnega kolesarstva.
skupna zmaga na etapni dirki na Češkem, ki je
ki pa mi ni bila ravno všeč, ker sem doživel prve
tudi prva generalna zmaga za ekipo Amplatz
Valter Bonča: »Janov vzpon v kolesarstvu je podoben temu, kot bi se abecedo učili šele na fakulteti.«
BMC. Sicer pa sem v sezoni 2015 prevozil 27650
Ivanom Poljancem. Vozil sem kolo znamke CULT
TI JE BILO HUDO OB POVRATKU DOMOV?
SE RAD VRAČAŠ DOMOV?
in se udeležil svojega prvega kronometra, ki pa
Vsekakor, mnogi so mojo izkušnjo dojeli kot
Veliko časa preživim v Ljubljani in tujini, ampak
sem ga v naslednji sezoni že zmagal. Šel sem
neuspeh, a sam se tolažim s tem, da sem zelo
doma je najlepše. Spomini na otroštvo in ko-
iz dirke v dirko in vse bolj me je odvleklo v svet
hitro prešel med profesionalce. Nekateri na to
lesarske začetke v ulici Za gradom so posebni.
kolesarstva.
čakajo kar dolgo ali pa tega sploh ne dočakajo.
Občutek, ko se z dobrim rezultatom vrnem do-
Imel sem mešane občutke, izteklo pa se je tako,
mov, kjer me čaka punca Urša, pa je najboljši na
JE BIL V PRESTOP V HIT KLJUČEN?
da sem zopet pristal v Rog Radenski. Kljub
svetu. Tu najraje treniram s svojim vzornikom,
Ja. Valter Bonča me je povabil v HIT na priprave,
vsemu pa sem leta 2012 postal še evropski pr-
profesorjem, kot mu pravim, Borutom Božičem.
kjer sem se odlično odrezal na treningih in
vak v cestnem kolesarstvu med mlajšimi člani.
postal del njihove ekipe. Eno leto sem preživel
Izpostavljen sem bil pritiskom s strani drugih
padce že zaradi tega, ker nisem bil vešč odpenjanja kolesarskih čevljev. Aprila oz. maja 2007
kilometrov in opravil 966 ur treninga.
pa sem že pridobil licenco in začel sodelovati z
16
ŠPORT
VALTER, MITJA, FREDI, BORUT IN JAN IZ ŽABJE VASI Kaj imajo skupnega Valter Bonča – slovenska kolesarska legenda, Mitja Novak – trener v Slogi 1902, Fredi Virag – nekdaj uspešen ultrakolesar, Borut Božič – naš profesionalni kolesar in nadobudni Jan Tratnik? Vsi so dobršen del življenja preživeli stanujoč na naslovih Za gradom 18 in 20. Prav vsi so svoje treninge začeli in končali z vzponom mimo gradu, in ta jim je še kako ostal v spominu. Z besedami Boruta Božiča: »Včasih sem po treningu bil tako koma, da je šlo mimo gradu le cik-cak, ali pa sem raje vozil mimo občine.«
17
17
Ljubezen v času beguncev Sprašujem se, kaj bi naredila drugače, če ne bi bila rojena z neskončno naivnostjo in impulzivnostjo glede praktično vsega, kar se me dotakne. Ena stvar je gotova: moje življenje bi bilo lažje. Moje življenje bi bilo manj tvegano. A moje življenje bi bilo tudi veliko bolj dolgočasno. Besedilo: Karolina Caruso Foto: Matic Zorman www.maticzorman.com
18 18
REFLEKSIJA
19
19
Začetek vsega se zdi tako daleč – čeprav sta
stara slabih dvajset let, tako kot jaz. Izkaže se,
v redu, če potrebujem vodo ali kaj podobnega.
od takrat minila le dva meseca –, a ne bom
da je iz Albanije, od koder sta pred kakšnim te-
Pogledam ga z ogorčenim in hkrati osupnjenim
pozabila prve situacije, ki me je privedla k stiku
dnom prišla z možem in dvema otrokoma. Pred
pogledom in znova izbruhnem, tokrat še moč-
z begunci. Bil je avgust in v Berlinu je bilo vroče
približno pol leta je mož odpotoval v Grčijo, da
neje. Prijatelji me spravijo ven, kjer sedem na tla
kot pes. Kamp, ki sem ga organizirala za Evrop-
bi dobil službo, a so jih slabe gospodarske raz-
in se poskušam pomiriti.
sko zvezo za medkulturno učenje, se je počasi
mere v Grčiji prisilile v emigracijo. Slišali so, da
Novica o mojem zlomu se hitro razve in cel
iztekal, pred nami je bil le še t. i. projekt za
je Nemčija za begunce najboljša, zato so prodali
večer smehljaje pritrjujem drugim prostovolj-
skupnost (community project), v katerem vseh
hišo v Albaniji ter kupili karte proti Nemčiji.
cem, da sem »okej«, »bom že, samo nisem
200 prostovoljcev združi moči in naredi nekaj
pričakovala« …
za lokalno skupnost. To leto smo se razdelili v
V Berlin so prispeli v petek, s sedmimi evri in
več skupin, ki so obiskale specializirane centre
povsem brez znanja nemščine. Nekako so
Ampak prekleto, ne, nisem okej, zakaj bi bila
za pomoč in tam pomagale pomoči potrebnim.
izvedeli, da morajo v center za registracijo, brez
okej, nikoli več nočem biti okej …!
Moja skupina se je odpravila v kamp za begun-
katere begunci nimajo vstopa v kampe. Tam so
ce, kjer naj bi zbrali čim več podatkov o njihovih
po šestih urah čakanja izvedeli, da so vsi kampi
življenjih v času begunske krize.
polni in da naj pridejo nazaj v ponedeljek. Z lahkotnim, neverjetno damskim nasmeškom mi pove, da so imeli srečo, da so našli dober
umetne trave, na kateri so ljudje sedeli, kadili in
prostor na prostem, kjer so lahko spali.
Čez teden dni sedim v kuhinji z mamo
se pogovarjali. Otroci so se igrali s prostovoljci
»Težko je bilo za otroka, težko jima je razložiti
in očimom.
in se zdeli tako srečni, tako otroški … Pa saj ne
take situacije.«
vem, kaj sem sploh pričakovala, v bistvu so bili
Nekaj časa molčim. V meni vre, pljuča me bolijo.
le otroci, ki se niso ozirali na to, kje so in s kom
Vprašam jo, kaj je njihov plan. Mirno odvrne:
so – le da se lahko igrajo, gibajo in smejejo. Ta
»Poskusili bomo ostati tu čim dlje. Upam, da
Mama počasi pogleda navzdol, vzdihne
razlika med brezskrbnostjo otrok in zaskrblje-
bo mož kmalu dobil službo. Nihče nam nič ne
in mi namigne, naj se izpovem.
nostjo njihovih staršev je bil zame takrat precej
pove, vsak dan bi nas lahko vrgli ven.« Preden
grotesken pojav.
nadaljuje, naju prekinijo trije moški, ki jo
»Odločila sem se, da moram nekaj storiti,
vprašajo za vžigalnik, prisedejo in prično glasno
preden se eno jutro zbudim stara 35, utrujena,
razpravljati v albanščini. Iz njenega pogleda
z dvema otrokoma, možem in konformističnim
razberem, da je čas, da odidem.
življenjem. No offense, mama, ti si super. A
»Mi smo tako privilegirani. Največji problemi, kisem jih imela ob odraščanju so se vrteli glede tega, ali je moja mama že opazila, da so mi začele rasti dlake, ali kakšne čevlje si bom kupilaob naslednji razprodaji.«
»Mama, jaz sem se par stvari odločila.«
dejstvo je, da se vsako jutro odločamo, kakšne Usedem se na bližnjo klop, poleg druge
osebe želimo biti in postati. Rada bi pogledala
prostovoljke. Nekaj časa strmiva predse, nakar
nazaj in vedela, da sem bila več kot socialni
izbruhnem:
pritiski, več kot moja kariera, več kot moje
Večina prostovoljcev si je že našla delo, zato
obleke, več kot vse, kar se od mene pričakuje
sem se poskusila priključiti kakšni skupini. Ni se
»Mi smo tako privilegirani. Največji problemi, ki
in kar se razume kot “pametno”. Torej, odločila
mi zdelo primerno, da prisluškujem pogovo-
sem jih imela ob odraščanju so se vrteli glede
sem se, da bom ponavljala letnik. Vem, da to ni
rom in begunce opazujem kot živali v živalskem
tega, ali je moja mama že opazila, da so mi
kul in da bi morala opraviti še tista dva izpita,
vrtu, zato se usedem na tla, na tisto prekleto
začele rasti dlake, ali kakšne čevlje si bom kupila
ki sta mi ostala za september, a trenutno res
umetno travo, in takoj me prične nekaj daviti.
ob naslednji razprodaji. Vsi živimo v nekakšnem
nimam energije ali motivacije za risanje vtičnic.
Obrnem se in tam stoji otrok, ki se je komaj
mehurčku, sploh ne vidimo preko sosedove
Drugo: razšla se bom s fantom. Že nekaj časa se
zmogel postaviti na noge, ter me vleče za obe-
ograje. Počutim se tako neumno, nikoli v živ-
počutim čudno in brez podpore, nedavna izku-
sek z identifikacijsko izkaznico.
ljenju se še nisem počutila tako neumno. Zdim
šnja je le spodbuda, da dam to za sabo. Tretje:
V isti sekundi k nama pridrvi otrokova mama
se sama sebi kot neka slaba šala. Moja celotna
cel september bom preživela v Nemčiji, kjer
in se mi začne opravičevati. Preseneti me, da
perspektiva o življenju, stvareh, ki si jih želim, ki
bom delala za begunce. To je moja odločitev,
govori angleško, in hitro se začneva pogovarjati
jih hočem … vse je samo ena čista slaba šala.«
sprejemam vajino mnenje, a skoraj nič na svetu
– medtem ko njen otrok vztrajno uničuje mojo
20
Viva La Revolución
Kamp sta sestavljala velik bel šotor in 30 m2
ne bo spremenilo moje odločitve.«
identifikacijsko izkaznico, za kar me že malo
Seveda se pričnem jokati, kar samo še pripo-
skrbi. Lase ima visoko natupirane in osupljivo
more k občutku totalne patetičnosti. K nama
Diskusija je bila dolga, a konstruktivna. Čez kak
urejene, naličena je v stilu Brigitte Bardot in
pristopi begunec iz Sirije in me vpraša, če sem
teden sem bila na vlaku proti Münchnu.
REFLEKSIJA
München + Berlin
Hamburg
v vhodni hali in z ne več kot petimi prostovoljci ter se kmalu razvil v celo bazo, s približno 20–30
Prva postojanka je bila za mojo zagnano in
V Hamburgu sem najprej delala v kongresnem
prostovoljci in rednimi donacijami oblačil,
ideološko dušo malo razočaranje.
centru, kjer so prostovoljci sami organizirali
hrane in pijače.
skladišče oblačil in drugih uporabnih predme»Sorry, we have enough people already. No, we
tov. Delo je bilo intenzivno in dobro organizira-
Obravnavala sem primer očeta in hčere, ki
don't need donations either. Come next week.«
no. V sosednji hali je bil tudi improviziran kamp,
sta želela priti v Rim, a nista imela osebnih
kamor smo dostavili večino darovanih oblek.
dokumentov in denarja. Bila sem zares utrujena
Uspela pa sem se pritihotapiti v skladišče za
Po delu sem večkrat obsedela na stopnicah
in nisem razumela, zakaj sta prišla do severa
obleke, kjer so prostovoljci sprejemali darovana
pred vhodom, kjer so se igrali otroci beguncev.
Nemčije samo zato, da sta se odločila, da želita v
oblačila, jih očistili, sortirali in prevažali v kampe.
Nemalokrat sem pomislila na nevarnosti, ki jih
Rim. Podobnih primerov je bilo ogromno in pri
Ogromne vreče čevljev in oblek so se nabirale v
to prinaša. Ne zaradi beguncev samih, ampak
takem delu dobiš določeno navidezno odgo-
vseh kotih. Morali smo jih odpreti, poiskati pare,
zaradi naraščajočega odpora do imigrantov.
vornost. Čeprav smo bili prostovoljci večinoma
jih očistiti, zvezati, obleke razvrstiti po velikosti
Hamburg ima namreč hitro rastočo nacistično
študentje, absolutni amaterji z občutkom za
in letnem času. Vzdušje je bilo osupljivo. Ljudje
sceno.
altruizem, so ti ljudje v nas videli avtoriteto in
so delali od šestih zjutraj do devetih zvečer.
Oblečeni v črno, skoraj vedno moški v tridese-
odrešenike. Ko malo pomislim, sem vsak dan
Sprva je skladišče obratovalo štiriindvajset ur
tih, so pogosto stali v skupinah po tri do pet
verjetno porabila vsaj uro za fotografiranje z
na dan, a so kmalu opazili, da so najbolj zagnani
in opazovali dogajanje. Tovrstne skupine so se
begunci. To se mi zdaj zdi smešno, a takrat sem
tam ostajali po osemnajst ur na dan, kar je
po pripovedih domačinov v zadnjih dveh letih
se ob tem čutila tesnobo in neprijetnost.
seveda škodilo zdravju prostovoljcev in nižalo
množinsko mobilizirale. V tem letu se je število
Oče in hčerka sta mi ponujala nakit in brbljala v
učinkovitost. Tam sem delala čez vikend in se
požganih begunskih centrov v primerjavi z
arabščini. Posvetovala sem se s kolegi in odziv
nato odločila, da odidem v Berlin.
lanskim letom že podvojilo. To je povzročalo
je bil enoten – brez dokumentov bosta slej ko
vsesplošno skrb, a tudi nastanek protifašističnih
prej nekje obtičala, najverjetneje v veliko slabši
odporniških gibanj.
situaciji, kot je ta v Hamburgu. Morala sem jima
Berlin je bil popolnoma drugačna zgodba. Prestolnica Nemčije je tudi prestolnica prosilcev za azil. Največji pritisk je na Azilni center Moabit, kjer se mora vsak begunec registrirati. Tja sem se odpravila tudi jaz. Hitro sem dobila nalepko z imenom in higienske rokavice. Najprej so me poslali v oddelek z oblačili, kjer je očitno
dopovedati, da lahko zanju naredim le malo.
»Dejstvo je, da se vsako jutro odločamo, kakšne osebe želimo biti in postati. Rada bi pogledala nazaj in vedela, da sem bila več kot socialni pritiski, več kot moja kariera, več kot moje obleke, več kot vse, kar se od mene pričakuje.«
vladal največji kaos. Kmalu smo morali sprejeti
Denar ni problem, a brez dokumentov ne bosta prišla daleč. Nekaj časa sta me le gledala, nato pa se je oče sesedel na tla, pričel jokati ter hkrati kričati name. Pridružili so se moški, ki so bili v bližini, in me v polomljeni angleščini, opremljeni z arabskimi kletvicami, pričeli spraševati:
odločitev, da ne sprejemamo več novih oblačil,
Kmalu sem začela delati tudi na železniški
»What you do to the man?! What you do?« Ni-
ker jih preprosto ne zmoremo pravočasno sor-
postaji, saj so potrebovali prevajalce. Imeli smo
sem vedela, kako naj odreagiram, to je bil eden
tirati. Prostovoljcev nas je bilo 50 prostovoljcev,
pregled nad urnikom vlakov in čakali na begun-
mojih zadnjih dni celotnega potovanja, bila
beguncev pa, no, veliko, veliko več. Ljudje so
ce, ki so z juga prišli v Hamburg, ter poskrbeli,
sem kronično neprespana, lačna in utrujena.
zunaj na registracijo čakali po več kot 10 ur. Tisti
da vedo, kam naprej. Ponudili smo jim najnuj-
Tudi jaz sem pričela jokati: »I’m sorry, I’m really
dan je bilo vreme res nevzdržno, zmanjkovalo je
nejše stvari, torej hrano, vodo in pripomočke za
sorry, I can get you a ticket if you want to, but
vode in hrane, a nam je uspelo preko Faceboo-
osebno higieno. Prav tako smo zbirali skupine
it is really not a good idea, I’m sorry I cannot do
ka mobilizirati več prostovoljcev, ki so prinašali
ljudi, ki so želele odpotovati naprej, največkrat
anything more …«
vodo in jo razdeljevali beguncem.
na Finsko, Norveško in Švedsko. To delo je bilo
Od ljudi za ljudi. A glavni problem je ostajal
prvo, ki mi je resnično omogočilo intenzivno
Na koncu sem jima priskrbela karti v Rim. Oče
– kampi po vsem Berlinu so bili prenatrpani,
komunikacijo z begunci. Med skupinami
me od incidenta ni več niti pogledal. Odšla sta
ljudje so spali v začasno postavljenih šotorih na
beguncev so bile ogromne razlike – Sirci so ve-
še isti dan in ne vem, če jima je sploh uspelo
kupih rabljenih oblek.
činoma dobro govorili angleško in se obnašali
priti do Rima.
popolnoma »vsakdanje«, medtem ko so Eritrejci Čez nekaj dni sem se odločila, da se premak-
zavračali evropsko hrano in bili povsem brez
Ta dan sta bila moja motivacija in zagon prvič
nem naprej v Hamburg, kjer imam prijatelja, ki
predstav, kje v Evropi se nahajajo.
zares načeta. Čeprav sem v teh tednih videla in
se je ukvarjal z mobilizacijo študentov.
Celoten projekt na železniški postaji je bil
doživela marsikaj bolj zastrašujočega, se je tisti
samoorganiziran. Začel se je z eno samo mizico
dan v meni nekaj zlomilo. Mislim, da sem se 21
zavedela odgovornosti, ki je imam do teh ljudi.
»Poglej, oprosti, vem, da je trenutno vse zelo
Zavedela sem se, da je kljub mojemu trudu, da
napeto in intenzivno, in res ti ni treba poslušati
se znebim mehurčka, v katerem sem odraščala,
še več sranja, ampak prosim vsaj razmisli o
to še vedno iluzija.
sledečem. Glavni razlog, zakaj lahko pomagaš
S temi ljudmi sem preživela ves mesec. Osem-
drugim je, ker sama nisi lačna, ker si zdrava in
najst ur na dan, praktično brez izjem. Čustveno
ker si izobražena. Če bi to zavrgla samo zato,
sem se vpletla v življenja vseh teh ljudi. Vsak
ker veš, da obstaja toliko ljudi, ki niso bili tako
dan sem s svojim delom prispevala k boljšemu
privilegirani v življenju, bi bil totalen nesmisel.
življenju vsaj nekaterih od njih. Odpotovali so
Vem, da ti ta boj trenutno pomeni vse, ampak
na Švedsko, Norveško ali pa ostali v Nemčiji. Po
resnica je: »This too shall pass«. Vedno bodo
nekaj mesecih bodo dobili stanovanje in službo.
obstajale krize, vedno bodo tam lačni ljudje, ki
Naučili se bodo novega jezika in se poskusili
bodo bežali pred vojno in političnimi režimi.
premakniti naprej, dobiti nove prijatelje, nove
Zelo si privilegirana, da si se rodila v Evropi. Vse,
hobije, novo življenje. A sem verjetno botrova-
kar lahko narediš je, da uporabiš ta privilegij in
latudi nesreči – morda oče in hčerka danes živi-
postaneš najboljša možna verzija sama sebe in
ta v bedi italijanskih kampov, brez dokumentov,
pomagaš drugim, da naredijo podobno.«
brez pravic. Vsej tej odgovornosti navkljub se po koncu dneva lahko odenem v svoj plašč,
(Ob koncu njegovega monologa se
skočim na hiter falafel in se sprehodim domov,
že cmerim …)
kjer se lahko stuširam z milom, si umijem obraz in zobe, si oblečem sveže perilo in pižamo ter se
»So, please, eat some goddamn pumpkin
spravim v čisto toplo posteljo.
soup.«
Ko sem tisti dan počasi hodila domov, je
In sem. Žlico za žlico. Se umila in šla spat v svojo
občutek v mojih prsih postajal tako surrealen,
toplo posteljo. Zjutraj sem znova vstala
da sploh več nisem vedela, kaj je res in kaj ni.
in premikala življenja.
Ta preskok med verzijo sebe, ki sem jo prejela med delom, in verzijo sebe, ki je prišla na dan, ko sem zapustila delo, me je resnično zmedel. Opazovala sem vse ljudi, ki so sedeli pred kioski
Ko sem se tri dni zatem vrnila v Slovenijo, me
in kafeji. Poslušala sem njihove pogovore.
je veliko ljudi spraševalo o mojem političnem
Pogovore o dekletih, pivu, politiki in televiziji.
pogledu na celotno situacijo. Verjetno so
Napetost v meni je samo naraščala. Ko sem
pričakovali blazno radikalno mnenje. A moje
končno prišla do doma, sem praktično podrla
delo ni bila politična izjava. Lahko bi sicer bila,
svojega prijatelja, ko mi je odpiral vrata.
a ni šlo za to. Moje delo je bilo odsev soočenja z dejstvom, da sem odrasla v balončku. V ba-
Sedla sem za mizo v kuhinji in poskušala vse to
lončku, napolnjenim s toplim, svežim zrakom, z
ubesediti – brez uspeha. Yasar je sedel nasproti
rožami, vodo, prijatelji, ljudmi, knjigami, glasbo
mene in me opazoval.
in igračami. Začutila sem tisti stari žgečkljivi impulz. Radovednost, pomešana z utesnjenostjo.
»I made some pumpkin soup, do you want
Obstaja nekaj tam zunaj, kar me, kar nas lahko
some?«
vsaj malo prebudi. In jaz hočem biti tam, ob vzhodu, ko se to zgodi.
Zmigala sem z glavo in še naprej strmela v mizo. Po skoraj dveh mesecih se znova sprašujem, »Do you want to talk about it?«
kaj bi naredila drugače, če ne bi bila rojena z
»No.«
neskončno naivnostjo in impulzivnostjo glede
»Okay.«
praktično vsega, kar se me dotakne.
»…« »…«
Ena stvar je gotova: moje življenje bi bilo lažje. Moje življenje bi bilo manj tvegano.
»I’m not saying I understand what you are
A moje življenje bi bilo tudi veliko bolj dolgo-
feeling right now, but one thing I know is that
časno.
you can’t stop eating just because people out there are starving.« Parkrat sem ga ubila s pogledom.
22
REFLEKSIJA
23
23
—5 NESPREGLEDANIH DOGODKOV
Alpske občine, priložnost za mlade
Šundr ži 20 lit
Občina Idrija, društvo Alpsko mesto leta
Čipkarija je že postala sinonim za
ter Mladinski center Idrija oziroma KIŠ
avgustovske dni, ki so v Idriji namenjeni
mladim zagotavljajo prenekatere priložnosti
mladim, četudi so se raznolikih dogodkov
povezovanja na mednarodni ravni. Ti se
v okviru tokrat enajstdnevnega festivala
lahko trenutno aktivno vključijo v dva
udeležile vse starostne skupine v mestu.
projekta, in sicer YSAM (Youth Shaping
Klub idrijskih študentov je vnovič poskrbel
Alpine Municipalities oziroma Mladi
za pester nabor zabav, ustvarjalnih in
sooblikujejo alpske občine) in Youth
spretnostnih delavnic ter drugih dogodkov,
Alpine Express, v okviru katerega mladi
izmed katerih velja še posebej izpostaviti
skupaj z mladinskimi delavci in lokalnimi
nadvse lepo gesto večdnevnega zbiranja
odločevalci s trajnostnimi prevozi (kot
sredstev za ZPM Idrija na začetku tekačem
sta na primer vlak in kolo) z namenom
ljubih Rak. Za češnjico na vrhu tortice,
pridobivanja novih poznanstev in izkušenj
čokoladne, sadne ali sacher, odvisno od
potujejo na štiri večje dogodke v alpskem
okusa, pa brez dileme lahko okličemo
prostoru. Trajnost pa zaznamuje tudi projekt
zaključni večer Čipkarije, kjer je več kot tisoč
YSAM. Štirje dijaki, vključeni v projekt, so
petsto mladih v ritmu znanih glasbenih
v lanskem letu odpotovali na tridnevno
skupin poplesavalo na lokaciji Kajzer parka.
izmenjavo v Liechenstein, kasneje dobili
Ta se je izkazala za izvrstno, Čipkarija 2015
obisk iz italijanskega Bolzana, trenutno pa
pa se bo zagotovo zapisala v zgodovino
Pejma w kine
snujejo načrte o preureditvi parka pred
kot tisti festival, ki je temu prireditvenemu
Idrijsko filmsko gledališče je 4. septembra s
Mladinskim centrom, za katerega želijo, da
prostoru omogočil, da mestu pokaže
predstavo filma Neskončna lepota ponovno
bi v prihodnje postal še eno v nizu stičišč
svoje kvalitete.
odprlo svoja vrata. Na stežaj. Po decembra zaključenem projektu Filmski stik, ki je
preživljanja prostega časa vseh občanov.
pod okriljem Kluba idrijskih študentov bolj ali manj redno potekal od leta 2009, je
Dogodek o dogodkih
Dan zemlje čistejša idrija
občina upravljanje stavbe kina prepustila
Društvo za mladinski razvoj Idrija 2020,
Čistejša Idrija – osrednji cilj čistilne akcije
Mestni knjižnici in čitalnici Idrija. Ta je
znano po svojih nadvse inovativnih
idrijskih tabornikov in Mladinskega
filmsko gledališče opremila z novim HD-
projektih, ki v mesto vnašajo številne
centra Idrija, ki je potekala 25. aprila v luči
projektorjem in napravo za predvajanje
novosti, je v spomladanskih mesecih
svetovnega dneva Zemlje. Akcije se je
filmov, spravljenih na Blu-ray diskih.
po zgledu skandinavskih prestolnic na
udeležilo več kot 90 ljudi, prostovoljci pa so
Kvaliteta predvajanja filmov v idrijskem kinu
družbenem omrežju Facebook odprlo
prišli iz kar 11 društev in drugih institucij. Na
se je zaradi tega znatno izboljšala in je zdaj
dogodek Summer in Idrija (Poletje v
različnih lokacijah Idrije se je plelo, pobiralo
povsem enakovredna prvi filmski kopiji.
Idriji). Ideja iniciative je bila ozaveščanje
smeti, v okviru projekta Mladi sooblikujejo
Filme, ki jih je moč predvajati z Blu-ray
uporabnikov Facebooka o dogodkih, ki so
alpske občine pa tudi barvalo ograjo v
diskov, zaznamuje nekonvencionalnost in
se v mestu odvijali od junija do vključno
parku pred Mladinskim centrom. Da pa ne
navadno tudi oddaljenost od komercialnih
septembra. Dogodek je imel kar 600
ostanemo zgolj pri naštevanju, situacijo
produkcijskih hiš. A ne glede na to –
sledilcev, moderatorji, sicer prostovoljci,
orišimo še s številkami: zbralo se je 19 velikih
oziroma prav zato – so v kinu predvajani
pa so z nekaj pomanjkljivostmi razmeroma
vreč embalaže in ostalih odpadkov, odvozilo
filmi, ki nagovarjajo različne starostne
dobro pokrili dogajanje tretjine leta
za 3 samokolnice odpadnega materiala iz
skupine. Po besedah filmskega urednika
v mestu. Projekt je zaključen, ob času
parka na Prejnuti in 5 prikolic odpadnega
Tima Božiča je zastavljeni cilj najmanj
refleksije pa se poraja vprašanje, ali bodo
peska iz Kajzer parka. Nedvomno je
7 predstav mesečno, potihem pa se
tovrstne aktivnosti na družbenih omrežjih
bilo mesto ob koncu dneva čistejše,
razpravlja tudi o nakupu DCP-projektorja,
zaživele tudi v drugih letnih časih. Morda
zadovoljni organizatorji pa podobne akcije
ki bo omogočil predvajanje tudi tistih bolj
pod okriljem zavodov, ki naj bi skrbeli za
napovedujejo tudi v prihodnje .
komercialnih, ki v filmske dvorane privabijo
promocijo turizma v občini? 24
več obiskovalcev.
IDRIJSKA MLADINA V ŠTEVILKAH
VEDNO MANJ MLADIH, VEDNO VEČ STAREJŠIH
Besedilo: Matevž Straus Podatki: Strategija za mlade Občine Idrija 13030 120
Relativna rast prebivalstva v občini Idrija po starostnih skupinah, 1999-2014**
65 +
110
Po petih letih občina Idrija znova dobiva aktualne podatke o položaju mladih.
100
Na naslednjih straneh vam skozi številke
Vsi
90
in grafe predstavljamo idrijsko mladino 80
– vedno manj številčno, zaskrbljeno, a tudi z rastočim vplivom na spremembe
mladih med 15. in 30. letom prebiva v občini Idrija
»Preveč ljudi (sploh starejših) živi v preteklosti in se jo »z vsemi štirimi« oklepa. To verjetno tudi poskušajo vcepiti v glave mladih, kar pa nikamor ne pelje.«
* Projekcijo sta izdelala Fridl in Repolusk z Geografskega inštituta Antona Melika pri ZRC SAZU v okviru priprave Inovativne strategije trajnostnega razvoja Občine Idrija.
– komentar v anketi med mladimi
+522 V zadnjih petnajstih letihje število oseb starejših od 65 let narastlo za 522, število mladih pa upadlo za 239.
-239
Mladi 1999H2 2000H1 2000H2 2001H1 2001H2 2003H1 2003H2 2004H1 2004H2 2005H1 2005H2 2006H1 2006H2 2007H1 2007H2 2008H1 2008H2 2009H1 2009H2 2010H1 2010H2 2011H1 2011H2 2012H1 2012H2 2013H1 2013H2 2014H1 2014H2
1830
70
v lokalnem okolju.
Projekcija je zmerno optimistična in izhaja iz predpostavke o linearno rastoči vrednosti koeficienta celotne rodnosti
»Demografska kriza, za katero bo značilno nesorazmerje med vse manj številnim delovno aktivnim prebivalstvom in naraščajočim vzdrževanim (predvsem ostarelim) prebivalstvom, se bo začela okrog leta 2015.«
ter predpostavljeni ničelnem saldo selitev na medobčinski ravni in ohranjeni dinamiki in smeri selitev na lokalni ravni znotraj občine. ** Skok v letu 2008 je posledica spremenjene statistične definicije prebivalstva, zato podatki niso neposredno primerljivi s predhodnimi leti, temveč le z drugimi
– Fridl in Repolusk, Geografski inštitut Antona Melika
starostnimi skupinami.
pri ZRC SAZU
100 + let
PROJEKCIJA 2008-2028*:
95-99 let
Razlika v populacijski piramidi občine Idrija, 2000 in 2014
90-94 let 85-89 let 80-84 let 75-79 let
MOŠKI 2000
ŽENSKE 2000
70-74 let 65-69 let 60 -64 let 55-59 let
- 15 % urbanega prebivalstva
50-54 let MOŠKI 2014
- 25 % srednješolcev
45-49 let
ŽENSKE 2014
40-44 let
in mlajše delovne sile
35-39 let 30-34 let
- 30 % študentov
25-29 let 20-24 let
+ 20 % starejših od 64 let
15-19 let 10-14 let 5-9 let
600
25
400
200
0
0-4 let 200
400
600
44,7 % mladih meni, da so stanovanja za mlade v občini Idrija slabo dostopna
Mladi občine Idrija v letu 2015
3-krat višje je število brezposelnih mladih kot januarja 2005
5,2 % mladih ocenjuje ponudbo zaposlitev za njihov profil kot zelo dobro
27,8 % mladih meni, da je ponudba zaposlitev za njihov profil v občini
30,5 %
Idrija zelo slaba
mladih se boji nezaposlenosti – to je
12,3 % več kot leta 2010
»Nimamo več druge pogovorne teme, kot le to, kaj se nam je zgodilo v službi, saj nikamor več ne gremo, kot le iz službe domov in obratno. Zaradi različnih delovnikov se s prijatelji
22,7 %
vedno bolj redko (ali sploh ne) dobimo na kavi.«
mladih trdi,
– komentar v anketi med mladimi
da je kriza zelo vplivala na njihovo življenje
»Osebno se počutim ponižano in razčlovečeno. Ko se srečam s prijatelji/znanci na pijači, kosilu, večerji ... sem edina, ki ne kupim ničesar, rekoč da »mi nič ne paše«, ker se bojim priznat kakšno je dejansko stanje in tako le lačna opazujem ostale.« – komentar v anketi med mladimi
26
in življenje njihovih družin
KREPI SE STRAH PRED NEZAPOSLENOSTJO
Brezposelni mladi in preostalo prebivalstvo, UD Idrija, 2005-2015 4
350
3.5
300
3
250
2.5
OSTALI
200
2
MLADI
150
1.5
100
1
50
0.5
Jan - 15
Jan - 14
Jan - 13
Jan -12
Jan -11
Jan - 10
Jan - 09
manj mladih
Jan - 08
0 Jan - 07
0 Jan - 05
MLADI SPREMEMBA
Jan - 06
OSTALI SPREMEMBA
17,8 %
400
opravlja delo prek študentske napotnice kot v letu 2010 Kakšno je vaše mnenje o ponudbi zaposlitev za vaš profil v občini Idrija?
ZELO SLABA PONUDBA
5, 3%
8, 6% 27, 8%
10, 7%
2
4 3 5 6
16,4 %
17, 2%
ZELO DOBRA PONUDBA
18. 0%
mladih vpliva krize sploh ne čuti 12, 5%
Kje prebivate? 70.0 %
58.2
60.0 % 50.0 % 40.0 % 30.0 % 15.5 20.0 %
10.5
9.6
4.0
2.2
10.0 %
co /-i m ar sp
oz .
an
/-a
st
-s
am
šk em
ju
ni
ov an
m je na
an
V
st ke m ni š em na j V
je tn
ar
sp ju ov an
ar sp oz . /-a am -s
ju ov an st
an
rij at el
/-i m je ar tn
-s ju ov an an st
šk em ni st ni šk em st la V
27
ji
co
ji pr ija te l
do ke m nt s de tu
/š šk em ja di
la
500 evrov dohodkov.
V
Le slaba tretjina ima nad
m
ih rš ta
mesečnih dohodkov.
V
mladih ima do 200 evrov
Pr is
33,2 %
u
0.0 %
RAST VPLIVA MLADIH POPRAVLJA GRENKO DEMOGRAFSKO SLIKO
Kako ocenjujete vpliv mladih na družbene spremembe v lokalni skupnosti (občini), ki se bodo zgodile v vaši prihodnosti?
50.0 %
45.0 %
40.0 %
35.0 % 1 strategija, 17 (novih) ukrepov V letu 2015 sprejeta Strategija za mlade Občine Idrija definira ključne strateške izzive občine na področju mladinskih politik in preko 17 ukrepov obravnava področja zaposlovanja, bivanja in vključevanja mladih. (Glej nadaljevanje priloge.)
30.0 %
8 mladinskih društev skupaj za boljše razmere Po več letih zatišja se v zadnjih letih krepijo povezave med različnimi mladinskimi društvi, skupni sestanki vseh društev pa so osnova za oblikovanje predlogov občinski upravi na področju mladinskih politik.
25.0 %
44.4 43.4
20.0 %
»Rada bi pohvalila vse sodelujoče, ki se zavzemajo za 32.5
izboljšanje kvalitete življenja mladih v Idriji! Po dolgem
15.0 %
času je na tem področju viden velik premik.« – komentar v anketi med mladimi
22.5
10.0 % 17.5
12.2
5.0 % 8.3
28
4.2 3.7
ZELO VELIK
VELIK
SREDNJI
0.0 % MAJHEN
2010
Besedilo analize in strategij je dostopno na www.idrija.si in www.mcidrija.si
8.2
2015
ZELO MAJEN
Od kje so ti podatki? Ključen vir informacij o položaju mladih temelji na rezultatih spletne ankete, ki je bila opravljena v sklopu priprave Strategije za mlade Občine Idrija. Anketo, ki je potekala v začetku leta (25. februar – 25. marec 2015), je izpolnilo 315 oseb (80-100 % izpolnjeno), od tega 290 mladih, ki v občini Idrija prebivajo, se izobražujejo, delajo oz. se udejstvujejo v prostem času. Baza podatkov je bila pred analizo prečiščena in utežena po kraju prebivanja (urbani naselji – podeželje).
STRATEŠKO NAD IZZIVE MLADIH Prvič v svoji zgodovini in kot ena redkih slovenskih občin je Občina Idrija v letu 2015 dobila strategijo za mlade, s katero želi uskladiti različne mladinske politike, uskladiti svoje aktivnosti z aktivnostmi mladinskih društev ter umestiti mlade v širšo razvojno zgodbo občine. Objavljamo izvleček strateškega dela dokumenta. Vir: Strategija za mlade Občine Idrija
3 GLAVNI IZZIVI MLADIH OBČINE IDRIJA SO:
DELO
DOM
1.
VKLJUČENOST
2.
3.
NAČELA STRATEGIJE ZA MLADE: Idrija, mladim prijazna občina, je …
Idrija, mladim prijazna občina, je …
Idrija, mladim prijazna občina, je …
solidarna.
odprta.
prebojna.
Občina Idrija je mladim prijazna, ker
Občina Idrija je mladim prijazna, ker mlade
Občina Idrija je mladim prijazna, ker omogoča,
enakopravno obravnava vse mlade, ne glede
vključuje v politične odločitve, aktivno
spodbuja in podpira preboje iz obstoječega
na njihov družbeni položaj, družinsko ozadje,
išče mnenje mladih ter ga upošteva pri
v novo, drugačno, boljše. Občina Idrija se ne
kraj prebivanja in etnično poreklo. Ukrepi
sprejemanju odločitev. Občina Idrija mlade
boji sprememb, katerih nosilci so mnogokrat
mladinske politike nagovarjajo najširši spekter
aktivno obvešča o dogodkih in priložnostih,
prav mladi, temveč razume, da so spremembe
mladih, niso vezani le na posamezne skupine
jim nudi možnost razvoja s sodelovanjem v
del njenega bistva in edini način za trajnosten,
ter iščejo in ustvarjajo priložnosti za vse mlade.
občinskih projektih in aktivnostih ter podpira
pravičen in uspešen razvoj. Občina podpira
Mladinska politika poskuša biti holistična in
mladinske iniciative.
ambicioznost in drznost mladih.
integrativna, torej razumeti kompleksnost in prepletenost dejavnikov ter se nanje odzivati s čezsektorskimi programi in ukrepi.
29
DELO
1.
27,8 % mladih meni, da je ponudba zaposlitev
1. Vzpostavitev ustvarjalnika
4. Plačana pripravništva
za njihov profil v občini Idriji zelo slaba. Doda-
(t.i. Makers’ & Hackers’ space)
v občinskih službah
tnih 30,5 % ponudbo ocenjuje z negativnimi
Potrebe po diverzifikaciji zaposlitvenih mož-
Občina Idrija bo nadaljevala z ukrepom zago-
ocenami. V primerjavi z letom 2010, ko je
nosti, razvoju novih (storitvenih) gospodarskih
tavljanja možnosti opravljanja pripravništva v
32,4 % mladih menilo, da je ponudba slaba
dejavnosti ter podpori lokalnemu gospodar-
službah občinske uprave in drugih občinskih
ali zelo slaba, so se ocene ponudbe zaposli-
stvu zahtevajo od Občine Idrije intenzivno
javnih institucij, pri čemer bo v selekcijskem
tev bistveno poslabšale. Posledično je med
spodbujanje (mladinskega) podjetništva na za
postopku posebna pozornost namenjena
mladimi prisoten strah pred brezposelnostjo
občino strateških področjih – pametnih tehno-
aktivnostim kandidatov v prostovoljnih
– 21,8 % mladih se zelo boji brezposelnosti,
logijah, kulturni, tehniški in naravni dediščini,
organizacijah. S tem se bo okrepil pomen
dodatnih 28,9 % izraža zaskrbljenost. Splošen
ter turizmu. Občina Idrija bo zato podpirala
prostovoljskega dela v mladinskih organizaci-
strah pred brezposelnostjo se je tako iz 37,2%
oblikovanje ustvarjalnika v objektu Nikolaja
jah, izbrani kandidati pa bodo imeli bistveno
leta 2010 razširil na 50,7 % mladih. Le še 18,2
Pirnata, ki bo s tečaji (programiranja, robotike,
boljši vpogled v delovanje občine in razmere v
% mladih se ne boji brezposelnosti (leta 2010
oblikovanja, fotografije, podjetništva, trženja)
lokalni skupnosti.
je bil ta delež 30,5 %). Ni presenetljivo, da 62,2
in infrastrukturo nudil mladim priložnost
% mladih meni, da bi občina morala največjo
ustvarjanja, preizkušanja idej in razvoja podje-
Občina Idrija bo upoštevala položaj mladih,
pozornost nameniti zaposlovanju.
tniškega potenciala. Občina Idrija bo v prvi fazi
ki šele vstopajo na trg dela, z ustreznim dele-
zagotavljala brezplačno uporabo prostorov,
žem delovnih mest na javnih razpisih
Zaposlovanje zaradi omejenih pristojnosti ni
krila stroške vzdrževanja, sofinancirala pro-
prednostno namenjenih prvim iskalcem
tradicionalno področje delovanja slovenskih
gram ter v drugi fazi preko skupnih projektov
zaposlitve ter ukrepov Aktivne politike
občin. Kljub temu lahko občina posredno
postopoma razvijala podjetniški inkubator.
zaposlovanja ter Jamstva za mlade.
omogočiti uspešnejši vstop na trg delovne sile.
2. Iskanje možnosti za oblikovanje
3. Preučitev možnosti uvedbe olajšav ali
To bo Občina Idrija storila z naslednjimi ukrepi:
programa neformalnega izobraževanja
subvencij za (samo-)zaposlovanje mladih
za olajševanje vstopa na trg dela
Občina Idrija bo v želji po spodbujanju
Občina Idrija bo iskala možnosti za razvoj
olajšanju vstopa mladih na trg dela preučila
program neformalnega izobraževanja, ki bi
možnost uvedbe:
vpliva na razvoj delovnih mest – s strateškim razvojem novih panog, odpiranjem priložnosti in posredno podporo gospodarstvu je mogoče pospešiti gospodarsko rast in mladim
obravnaval sledeča področja: dolgoročen razvoj kariere, pisanje življenjepisa, priprave
olajšav za podjetja z 20 % mladimi
na razgovor za delo, razvoj osebne znamke,
zaposlenimi (npr. oprostitev plačila nadome-
veščine iskanja zaposlitev, delovno pravo,
stila za uporabo stavbnega zemljišča);
informiranje o pripravništvih in praksah … Redna srečanja bi bila namenjana dijakom,
finančne podpore deficitarnih storitev
študentom in iskalcem zaposlitev. Posebno
(turizem), ki zaposlujejo mlade;
pozornost bi bilo potrebno nameniti pozicioniranju programa, ki ne bi smelo biti zadnje
nepovratnih sredstev
zatočišče (neuspešnih) iskalcev zaposlitev,
za socialno podjetništvo mladih.
temveč integralni del osebnostnega razvoja vseh mladih, ne glede na status na trgu dela. Pri načrtovanju programa bi morala biti posebna pozornost namenjena vključevanju in usklajevanju z ukrepi Jamstva za mlade, ki ga je sprejela Vlada RS januarja 2014. V okviru programa bi lahko bil razvit tudi portal ali podstran za obveščanje o prostih delovnih mestih, pripravništvih, štipendijah in prostovoljskih priložnostih.
30
DOM Kar 58,2 % mladih v občini Idrija živi pri starših,
6. Oblikovanje stanovanjskih
le 13,6 % pa samostojno oziroma s partnerjem
skupnosti/prehodnih stanovanj za mlade
v lastniškem ali najemniškem stanovanju.
V želji po iskanju novih, inovativnih rešitev za
56,7 % mladih tudi meni, da so stanovanja v
bivanjsko problematiko mladih, bo Občina
občini Idrija (popolnoma) nedostopna; 34,7 %
Idrija spremljala aktivnosti Stanovanjskega
pa jih ne ve, kako dostopna so (najverjetneje,
sklada RS; predvsem oblikovanje stano-
ker se s problematiko še niso soočili). Velik
vanjskih skupnosti za mlade (oz. prehodnih
delež, 40,1 %, mladih zato meni, da bi občina
stanovanj za sobivanje mladih). Predlog
morala nameniti največjo pozornost bivanjski
Nacionalnega stanovanjskega programa RS
problematiki.
opredeljuje stanovanjske skupnosti za mlade kot »skupnosti, ki so namenjene mladim, ki
Statična narava stanovanjske ponudbe,
končajo študijsko pot in ne izpolnjujejo več
ki se le počasi prilagaja spremenjenemu
pogojev za bivanje v študentskih domovih
povpraševanju, otežuje opravljanje treh
ter za mlade, ki ne študirajo in si vseeno želijo
ključnih funkcij stanovanj: kapitalske
osamosvojiti. Predlagana oblika bivanja ni
(stanovanje kot nosilec in potencialni
namenjena dolgoročni stanovanjski oskrbi
generator vrednosti), potrošne (stanovanje
temveč kot prva pomoč pri zagotavljanju
kot del življenjsko-stilskih izbir) ter socialne
bivalne osamosvojitve mladih.« Občina Idrija
funkcije (stanovanje omogoča posameznikov
bo preučila možnost oblikovanja stanovanjske
razvoj v družbi). Da bi Občine Idrija lahko s
skupnosti za mlade v objektu Nikolaja Pirnata
svojimi politikami bolje usklajevala ponudbo
(ali na drugi primerni lokaciji) ter pridobivanja
s povpraševanjem ter odpravljala anomalije
dolgoročnih posojil oz. soinvestitorstva Stano-
na trgu, ki vodijo v otežen dostop ranljivih
vanjskega sklada RS.
2.
družbenih skupin do stanovanj, bo okrepila svojo vlogo z naslednjimi ukrepi:
5. Usmeritev občinskega stanovanjskega
7. Informiranje mladih o podpornih
8. Nadaljevanje obstoječih
programa k povečevanju javnega
ukrepih občine in prvem reševanju
ukrepov stanovanjske
najemniškega fonda
stanovanjskega vprašanja
politike
Z namenom olajševanja prvega reševanja
Med mladimi zaznavamo slabo poznavanje
Občina Idrija bo nadaljevala z obstoječimi
stanovanjskega vprašanja in zagotavljanja
razmer na trgu nepremičnin in najemniškem
ukrepi s področja stanovanjskih politik, in sicer
dostopa do stanovanj ranljivim družbenim
trgu, predvsem pa so regulative in dosedanji
uvrščanjem mladih kot posebne kategorije
skupinam bo Občina Idrija povečevala javni
ukrepi občine, ki so namenjeni tudi mla-
upravičencev v razpisu za podelitev nepro-
najemniški fond. Z raznovrstnim fondom bo
dim, prav tem slabo poznani. Z namenom
fitnih najemniških stanovanj ter zagotavlja-
omogočala dostojno bivanje vsem družbenim
pomoči mladim pri reševanju stanovanjskega
njem nižjih obrestnih mer za mlade, ki rešujejo
skupinam, spodbujala hitrejše osamosvajanje
vprašanja bo Občina Idrija iskala možnosti za
prvo stanovanjsko vprašanje.
mladih in preprečevala prostorsko segregacijo.
pripravo programa informiranj o iskanju stano-
Večji javni najemniški fond bo omogočal večjo
vanj ter arhitekturnih svetovanj.
frekvenco objav razpisa za oddajo neprofitnih stanovanj v najem (ki se zdaj izvaja le na 2-3 leta), zmanjšal potrebo po dodeljevanju subvencij za tržne najemnine ter oživil stanovanjsko mobilnost.
31
3.
VKLJUČENOST
11. Mladinski svet in mladinski
15. Ohranjanje in razvoj mreže
svetniški termin
mladinske infrastrukture
V občini Idrija je bila v zadnjih štirih letih
Občina Idrija bo ohranjala in razvijala mrežo
vzpostavljen relativno uspešen neformalni
mladinske infrastrukture – predvsem s podpo-
sistem obveščanja in sodelovanja med mladin-
ro razvoja ključnih mladinskih zbirališč v večjih
skimi organizacijami in občinsko upravo. V želji
naseljih.
po krepitvi stikov in sodelovanj ter hitrejšemu reševanju vprašanj bodo Občina Idrija in
16. Razvoj festivalskih politik
mladinske organizacije v prihodnjem obdobju
Z namenom razvoja festivalske ponudba in po-
iz ad hoc neformalnega sistema medsebojne-
nudbe dogodkov na prostem bo Občina Idrija
Več kot polovica mladih, 52,4 %, se strinja
ga obveščanja prešla v bolj sistematizirano, a
pričela z oblikovanjem festivalskih politik, ki
s trditvijo, da »mladi v naši družbi stalno
kljub temu fleksibilno, obliko. Slednji prehod
bodo usmerjeno spodbujale razvoj tovrstnih
doživljajo nezaupanje in to negativno vpliva
bomo dosegli z:
večjih dogodkov. Pri slednjem bo posebna
le 32,8 % mladih. Temu navkljub so rezultati
oblikovanjem mladinskega sveta,
nega prostora za dogodke na prostem (ter de-
pro-aktivnega delovanja občine v zadnjih letih
ki bo zastopnik vseh mladinskih organizacij s
finiranje omejitev pri rabi), oblikovanju sistema
že vidni – delež mladih, ki menijo, da imajo
primarno nalogo prenosa informacij od pred-
finančne podpore ter načinu preprečevanja
mladi velik vpliv na spremembe v lokalnem
stavnikov Občine Idrija do mladinskih
negativnih učinkov na okolico.
okolju, se je v zadnjih letih podvojil (z 8,2 %
organizacij in obratno (ukrep izvedejo
na 17,5 %), medtem ko sta deleža mladih,
mladinska društva avtonomno);
na njih«. Leta 2010 se je s to izjavo strinjalo
pozornost namenjena definiranju prireditve-
ki ocenjujejo svoj vpliv kot majhen in zelo
17. Sofinanciranje zaposlitve v Mladinskem centru Idrija
majhen, upadla.
mladinskimi svetniškimi termini, v okviru
Občina Idrija bo podpirala zaposlovanje v
Občina Idrija želi nadaljevati z vključevanjem
katerih bodo zainteresirani občinski svetniki
Mladinskem centru Idrija, ki igra osrednjo
mladih v lokalno skupnost ter mladim
na voljo za pogovor z mladimi.
vlogo v podpori in razvoju mladinskega
omogočati so-oblikovanje razvoja občine. To želi storiti z naslednjimi ukrepi:
sektorja v občini. Z delnim sofinanciranjem 12. Vključevanje mladih in mladinskih
zaposlitev bo spodbujala mladinske aktiviste
društev v načrtovanje in izvajanje
k razvoju novih projektov in iskanju novih
občinskih prireditev
virov financiranja. Pri tem bo Občina Idrija v
Občina Idrija bo še bolj intenzivno vključevala
sodelovanju s predstavniki Mladinskega centra
mlade in mladinske organizacije v načrtovanje
Idrija preučila možnost oblikovanja inovativne
9. Ukrepi za deperiferizacijo
in izvedbo občinskih prireditev. Občina bo
sheme začasne finančne podpore, v kateri bi
Odmaknjena geografska lega in omejene
prepoznavala kompetence in znanja mladih
bila prva zaposlitev delno sofinancirana le prva
(javne) prometne povezave znotraj občine in
ter jim omogočala nadgrajevanje le-teh.
tri leta, nato pa bi se sredstva namenila del-
med občinskim središčem ter drugimi večjimi
nemu sofinanciranju druge zaposlitve. S tem
kraji predstavljajo tveganje periferizacije, ki ga
13. Reorganizacija občinskega razpisa
bi občina podpirala razvoj in rast, a sočasno
bo Občina Idrija zmanjševala z nadaljevanjem
za mladinske projekte
preprečevala odvisnost mladinskega sektorja
zagotavljanja prevoza mladih na prostočasne
Z namenom spodbujanja uresničevanja te
le od občinskih finančnih virov.
aktivnosti v primeru, da prevoz v okviru obsto-
strategije bo občinski razpis za mladinske pro-
ječih programov javnega prevoza ne obstaja.
jekte v obdobju 2016-2020 razdeljen na odprt
Poleg tega bo Občina Idrija nadaljevala z
razpis (2/3 sredstev) ter strukturiran razpis (1/3
iskanjem rešitev za izgradnjo širokopasovnega
sredstev). V sklopu odprtega razpisa se bo za
STRATEGIJA NI LE SEZNAM UKREPOV
omrežja na območju belih lis.
sofinanciranje izbiralo projekte iz najširšega
Zgoraj navedeni ukrepi še zdaleč niso vsi
področja mladinske ustvarjalnosti, medtem
ukrepi, ki bodo prispevali k doseganju
10. Vključevanje v interurbana omrežja
ko bo sklop strukturiranega razpisa namenjen
vizije te strategije – gre za nabor ukrepov,
Globalizacija in povečevanje tekmovalnosti
sofinanciranju vnaprej predlaganih projektov,
ki naslavljajo strateško najbolj pomembna
med mesti zahteva tudi od Občine Idrije
ki uresničujejo in podpirajo ukrepe te mladin-
področja. Poleg le-teh bo Občina Idrija v
prehod od strategij posnemanja k strategijam
ske strategije s poudarkom na sofinanciranju
okviru drugih politik in aktivnosti na drugih
razločljivosti – zato se bo Občina Idrija vklju-
programov mladinskega turizma (poletne šole
področjih izvajala ukrepe, ki se posredno
čevala v specializirana omrežja mest in občin
v občini), podjetništva in pametnih tehnologij.
dotikajo mladinskega sektorja. V okviru politik razvoja turizma bo naslavljala
(onkraj logike geografske bližine ali velikosti) ter tako razvijala lokacijsko individualnost, ki
14. Vodenje statistik o mladih
vprašanja razvoja mladinskega turizma in
omogoča razvoj konkurenčne prednosti pri
uporabnikih v javni upravi
pospeševanja mladinskega podjetništva
upravljanju in vključevanju v cirkulacijo tokov.
in občinskih zavodih in podjetjih
v turizmu, v sklopu podpore športnim in
Mladi (in mladinske organizacije) so pri tem
Z namenom boljšega spremljanja dela in eval-
rekreativnim dejavnostim bo zagotavljala
ena ključnih družbenih skupin, ki bo vključena
vacije ukrepov, bodo javna uprava, občinski za-
dostop mladih do športnih dejavnosti …
v programe mednarodne mobilnosti, prenosa
vodi in podjetja pričela voditi statistike tudi po
Občina Idrija bo nadaljevala aktivnosti na
znanj ter mreženj. Občina Idrija bo nadaljevala
petletnih starostnih skupinah. V duhu razvoja
področju zagotavljanja zdravega in varne-
sodelovanja s pobratenimi občinami in mesti
pametne skupnosti bodo evidence vodene
ga okolja ter spodbujanja zdravega
ter mlade še bolj vključevala v načrtovanje in
na način primeren za statistično obdelavo ter
načina življenja.
izvedbo programov.
redno predstavljane zainteresirani javnosti.
32
KULTURA
Kje je kulturna vizija? Meseca maja sem se na pobudo nekaterih kulturno-umetniških društev udeležila javne razprave o sestavi Lokalnega kulturnega programa 2015–2020, ki jo je odprla Občina Idrija v želji pridobitve komentarjev in predlogov zainteresirane javnosti na ta pomembni občinski dokument. Pred udeležbo sem organizatorjem poslala seznam predlogov in pobud ter od dogodka pričakovala konstruktivno razpravo o kulturnem razvoju. A sem se vrnila razočarana – sita »pojasnil«, kako se ničesar ne da spremeniti.
Besedilo: Neža Pavšič
Lokalni kulturni program Občine Idrija za ob-
da se v naši kotlini mlademu neodvisnemu
domačem kraju. V Idriji marsikdo vidi potenci-
dobje 2015–2020 izpostavlja in popisuje pred-
kulturniku hitro zazdi, da ga lokalne podporne
al, predvsem pa možnosti vidimo tisti, ki smo
vsem dejavnosti lokalnih kulturnih ustanov, ki
institucije ne razumejo in da se njegova vizija
izkušnje nabirali izven mesta. Zato še toliko
krojijo kulturno dogajanje v občini – Mestni
ne zrcali v viziji celotne občine.
bolj želimo postati del kulturnega dogajanja in prinašati nov, svež veter. Neštete priložnosti
muzej Idrija bo svojo dejavnost varovanja in predstavljanja tehniške in kulturne dediščine
Gimnazija Jurija Vege pogreša izobraževanja
inovativnih kulturnih gibanj, tehnologij in
nadaljeval po ustaljenih tirih, z že videnimi
na kulturnem področju, društva želijo večjo
trendovskih dogodkov pa tako žal ne dosežejo
programi; Mestna knjižnica in čitalnica Idrija
vključenost in besedo pri razvoju kulturne
našega prostora. Ali je to zaradi oddaljenosti
svoj program pohvalno dopolnjuje z obuditvi-
krajine, neodvisni kulturniki, ki želimo v
mesta, nezainteresiranosti javnosti ali konzer-
jo Filmskega gledališča; Javni sklad Republike
Unescovem mestu ustvarjati, pa želimo več
vativne drže meščanstva?
Slovenije za kulturne dejavnosti pa bo sledil
institucionalne podpore – žal pa nas mesto ob
vzorcu podpore ljubiteljske kulture iz prete-
prostovoljnem trudu za spremembe na bolje,
Osnova lokalnega kulturnega programa bi
klih let. Četrti steber kulturnega dogajanja,
na modernejše in inovativnejše le potreplja
po mojem morala biti v angažiranju – angaži-
ljubiteljska kulturna društva, ki so po večini
po ramenu (če sploh) in nas pozdravi v slovo.
ranju javnih institucij in ljubiteljskih kultur-
iz podeželskih krajevnih skupnosti, dobi v
To – ta neskončni vir grenkih priokusov – ubija
nih društev za doseganje skupnih ciljev na
programu še najmanj pozornosti.
vsakršno veselje do ustvarjanja.
področju kulture. Idrija bi navsezadnje lahko
Problematični del dokumenta pa ni v popisu
Vizija, ki bi jo kulturni program po mojem
živahno poletno sezono na grajskem dvorišču,
dejavnosti in aktivnostih posameznih institucij
mnenju moral ponuditi, bi zato morala biti
spodbujala kulturo v tudi najmanjših krajevnih
– problem je v viziji. Ne gre torej toliko za
bolj očitna in namerna, bolj ambiciozna in
skupnostih, podpirala neodvisne ustvarjalce,
vsebino kulturnega programa, temveč za
vizionarska, bolj povezovalna in izobraževalna.
navdihovala umetnike in druge kulturnike, jih
odsotnost angažiranega, dolgoročnega in cilj-
Mesto bi moralo raznolike ideje mladih ustvar-
celo gostila in vabila ter nasploh bila pravo
nega pristopa, v katerem bi svoje mesto dobila
jalcev pozdravljati in spodbujati ter pokazati
Unescovo mesto kulture.
tudi kulturna društva in posamezniki s svojimi
hvaležnost, da se nekdo na svoji ambiciozni
ustvarjalnimi idejami. Tako ni presenetljivo,
življenjski poti želi ustaliti in ustvarjati prav v
gostila vrhunske mednarodne razstave, imela
Neža Pavšič je univ. dipl. antropologinja in kulturologinja, ki jo zanimajo predvsem uprizoritvene umetnosti – med njimi sodobno gledališče in ples. Poleg mednarodnih kulturnih izkušenj v Italiji se je leto in pol izpopolnjevala in urila v kulturni produkciji sodobno-plesnih predstav in glasbenih dogodkov Zavoda Emanat, produkcijskega, izobraževalnega in založniškega zavoda v Sloveniji. Je idejni vodja Kulturnega MCIkla Mladinskega centra Idrija. 33
Šundrama ži 20 lit Ko so se pred 20 leti študenti prvič zbrali v Idrijski Beli, si niso predstavljali, kaj šele načrtovali, da bo Čipkarija postala največji glasbeno-kulturni dogodek v občini. Takratno skromno dvodnevno srečanje je imelo drugačne ambicije, ki pa so jih generacije študentov v naslednjih desetletjih preoblikovale, zapeljale v druge smeri. Čipkarija je sočasno spreminjala lokacije, a je bila vedno zvesta Idriji in zadnjim tednom poletnih počitnic. Danes, ko je na vrhuncu, se oziramo nazaj in zahvaljujemo generacijam, ki so jo do sem pripeljale.
Besedilo: Matevž Straus in Sabina Carli Foto: Marko Čuk
34
RETROSPEKTIVA
1995 Zadnji avgustovski konec tedna se v Idrijski Beli prvič odvija »dvodnevno športno-spoznavno srečanje študentskih klubov Slovenije«, zametek Čipkarije.
1997 V poznih devetdesetih številni študentski klubi ustanavljajo lastne festivale, KIŠ sledi s Čipkarijo. Festival svoj prostor pod soncem najde v do zadnjega kotička napolnjenem novoodprtem klubu Swenak.
1999 Nenavadno, a megleni spomini in nepopolni arhivi pravijo, da sta leta 1999 festival Čipkarija in festival Alternativa potekala sočasno. Celo glasbene skupine so bile skorajda identične.
2001 Čipkarija se skupaj z Leeloojamais, Dan D in Tinkaro Kovač seli nazaj v Swenak. Festivala se udeleži 700 obiskovalcev.
2002 Ni podatka.
2004 V Mejci nastopajo Big Foot Mama – ker je koncertni oder ob prihodu skupine premajhen, ga organizatorji v zadnjem trenutku podaljšajo. Na Čipkariji debitirajo igre brez meja.
2006 Čipkarija prekosi sama sebe – Dan D, Zablujena Generacija in Zmelkoow popolnoma napolnijo Mejco, razvidno je, da se festival razvija in raste.
2008 Čipkarija se širi na tri dni, ko ji organizatorji dodajo okroglo mizo o mladih, na kateri se obudi ideja mladinskega sveta in mladinskega centra v Idriji. Sobotni koncertni večer v Mejci zaradi neurja odpade.
2010 Prava punk Čipkarija z zasedbami Zablujena generacija, beNUTS (München), MlaDe KuZle, Banditi, HEX, Noordung, Dog Dryer, Roxy Venom in Šundr.
2012 Čipkarija si na koledarju prisvoji teden dni. Dogajanje se razdeli na programske sklope. Poudarek ostaja na glasbenih dogodkih, dopolnjujejo pa jih tudi športni, kulturni in izobraževalni ter prireditve za najmlajše. Vzpostavi se sodelovanje z Varstveno-delovnim centrom Idrija. Kot uvod v festivalsko dogajanje v Swenaku prvič zadonijo ritmi bobna in basa z Obzorja št. 15. Po desetletju se na program vrne tek iz klavnice v Swenak.
2014 Reggae večer postreže z živo glasbo s kar dvema zasedbama. Uvedena sta vstopnina na večer elektronike in sobotni koncert. Poskus kljub dežju uspe.
1996 Avgustovsko druženje študentov iz cele Slovenije se prvič uradno imenuje Čipkarija. Program obsega ogled Antonijevega rova in šotorjenje s koncerti v Idrijski Beli. Študentje se zberejo na Ahac placu, si ogledajo Antonijev rov ter se odpravijo v Idrijsko Belo, kjer se namestijo v šotorih in poslušajo nastop Iztoka Bevka, študenta moskovske akademije za gledališče. Naslednji dan se pomerijo v plavanju, kolesarjenju, košarki in odbojki ter dan zaključijo s koncertom Zablujene generacije in Ane Pupedan.
1998 Festival se prične s koncertom Mira Božiča na orglicah in nadaljuje na parkirišču pri baru 013. Študenti prvič organizirajo tek iz klavnice v Swenak, ali kot je leta kasneje dejal eden izmed organizatorjev: »Študentje smo želeli pokazati, da je materialističen proces rejenja prašičev lahko tudi reverzibilen. Za tekom je humanistična ideja, da ni edini smisel življenja rejenje in zakol.«
2000 Čipkarija prvič v Mejci! Nastopajo Zablujena generacija, Elvis Jackson in Zaklonišče prepeva.
2003
Na festivalu prvič zadoni elektronska glasba. Čipkarija ima prvič elektronski večer.
2005 Čipkarija in »Plehmuska« združita moči na Mestnem trgu. Skupina Nude pozabi bas kitaro, ki jo morajo organizatorji priskrbeti nekaj ur pred nastopom.
2007 Težave z lokacijo v Mejci potisnejo Čipkarijo pred supermarket TUŠ pri Likarci. Čipkarija pa je prvič po letu 2003 brez elektronskega večera.
2009 Elektronika – takrat drum’n’bass večer – prvič zamenja Swenak za Mejco. Programu so dodani filmski večer v filmskem gledališču, državno prvenstvo v akrobatskem rolanju v Mejci in turnir v odbojki v Spodnji Idriji. »Festival Čipkarija je odraz hotenj in potreb mladih, je korak k urbanosti in njeni heterogenosti. Hočemo, 'da se nekaj dogaja', in Čipkarija nam to daje,« zapišejo organizatorji.
2011 Čipkarija raste z novimi vsebinami – v letu 2011 v programu svoje mesto prvič dobijo reggae večer, poker turnir in turnir v namiznem tenisu.
2013 Priprave na Čipkarijo zaznamuje peticija s 23 podpisi občanov, ki nasprotujejo Čipkariji v Mejci. Elektronski večer se v izogib nevšečnostim preseli v Klub Kaos, sobotni koncert z Dubiozo Kolektivom, HELP – Beatles Tribute Band in The Sexual Band pa še danes nosi lovoriko najbolje obiskanega dogodka v zgodovini festivala.
2015
Čipkarija, ki je dosegla častitljivo 20. obletnico, se s koncertnim delom preseli na višje ležečo lokacijo v Park Kajzer. Z logistično izvedbo so zadovoljni tako obiskovalci kot tudi krajani in Občina Idrija.
Čipkarijin proračun je največji v vseh 20 letih, število prostovoljcev in aktivnosti pa prav tako.
35
ŠU
N
2005
LI
T
DRAM
A
ŽI 20
2011
2014 2004
2013
36
RETROSPEKTIVA
Tjaša Pervanja, organizatorka leta 2015 Organizacija tako velikega festivala je vedno in vedno bo izziv, letošnje leto pa smo ob preštevanju obiskovalcev presenetili sami sebe. Kar je bila prej naša velika želja, je postala meni kot vodji velika skrb. Ko imaš na prizorišču več kot 1.600 ljudi, si tudi odgovoren, da vseh 1.600 uživa in da se jim nič ne zgodi. Mislim, da smo se z ekipo v obeh primerih dobro odrezali. Tvegali smo z novo lokacijo in dobrim programom, a nam je sodeč po odzivih več kot uspelo.
Matevž Straus, organizator v letih 2008, 2009 in 2010
Sabina Carli, organizatorka v letih 2011, 2012 in 2013
Kam zapeljati klubski festival, smo se nenehno
Festival sem z navdušenjem spremljala pri nje-
spraševali z ekipo. Po skoraj desetletju ponav-
govi rasti, že preden sem postala aktivna v Klubu
ljajočega se vzorca – petkova elektronika in
idrijskih študentov. V dijaških letih je bil to za nas
sobotni rock koncert – je bil čas za osveženo
praktično vrhunec poletja – najprej Čipkarija,
vizijo festivala. Naj sledimo drugim študentskim
potem se pa lahko vrnemo nazaj med knjige,
festivalom in ustvarimo festivalsko prizorišče,
prej ne! Ko sem s prehodom v študijska leta pres-
katerega obiskovalcem ni treba zapustiti cel ko-
topila tudi v organizacijsko ekipo, sem projekt
nec tedna, ali naj festivalski program prepletemo
spoznala še v drugačni luči. Poleg vsega, kar gre
z mestom, vzpostavimo različna prizorišča in
lahko narobe, kar bi lahko naredili drugače in
gradimo urbani festival? Odločili smo se za sled-
česar pač ni moč spremeniti, sem spoznala, kako
nje, pričeli z večanjem števila festivalskih dni in
veliko lahko angažirana skupina mladih ljudi
dodajanjem novih programskih sklopov. A naše
naredi v tistih nekaj mesecih med novim letom
nastavke so nadgradile in do popolnosti razvile
in avgustom. Nekje konec decembra 2011 smo
šele prihodnje generacije.
sedeli v sedaj že bivših prostorih Kluba in kovali načrte za naprej. In takrat sta se zgodili dve stvari – prva je bila moja želja, da popredalčkamo programske sklope. Ko smo začeli naštevati, kaj vse želimo vmestiti v program, je postalo jasno, da niti slučajno ne moremo ostati pri štirih, petih dneh. In takrat je Čipkarija začela vzhajati najprej v tedenski, kasneje pa v 10-dnevni projekt. Druga stvar pa so bile besede: »Ti, kwa pa čeb mil
Matic Vogrič, organizator leta 2014
Džeksone?« No, zgodba od tu naprej je znana, kajne?
Idrija in njeni prebivalci so še iz časa rudnika navajeni, da so glasbeni dogodki in družbeno dogajanje v mestu brezplačni. Tudi Čipkarija je bila vsa leta brez vstopnine, a v želji po dvigu kakovosti programa in nadaljevanju rasti smo leta 2014 zanjo potrebovali več sredstev. Uvedba vstopnine na glavna glasbena dogodka je bila prelomna točka za festival, saj je bil s tem prebit »idrijski led« in omogočena nadaljnja rast festivala. Druga dilema, s katero smo se soočali, je bila glasnost prireditve, ali kot so nekateri trdili: živalsko razbijanje idrijske mladine. Takrat že nekaj let stari očitki okoliških prebivalcev, da festival presega dovoljene omejitve glasnosti, so se izkazali za neupravičene – po dolgih letih obljubljanja so bile vendarle opravljene meritve hrupa, ki so pokazale, da je živalsko razbijanje v mejah dovoljenega. Danes lahko tako rečem: Ulet, ne bit čipka. 37
Žalostno, kako podcenjena je čipka Pogled dvigam v odkritem čudenju: svetleči črni usnjeni škornji z masivnim podplatom se dvigajo do kolen, bele nogavice nadaljujejo pot do točke, v kateri se prične krilo enodelne vetrovke v pastelni roza barvi. Dve umetelno pleteni blond kiti se izpod črne baretke spuščata na vsako stran ramen, na katerih visi nahrbtnik v stilu Miss Kitty. To lahko vidim, ker je dežnik prozoren. Prizor, ki bi prej spadal v kulten sci-fi film Iztrebljevalec kot pa na pločnik pred mestno hišo v Idriji. Vsaj tako se mi zdaj, tedne kasneje, v spominu riše kontrastna podoba Elene Kanagy-Loux, tega impresivnega dekleta, ki je s svojo zgodbo očaralo tudi našega župana. Kako torej ne bi tudi vas? Z Eleno sta se pogovarjala Tilen Božič in Tjaša Gnezda. Besedilo: Tilen Božič in Tjaša Gnezda Foto: Tjaša Gnezda 38
INTERVJU
Elena, dober mesec po tvojem obisku
Yorku enostavno ni ljudi, ki bi te lahko naučili
Sem sredi raziskovanja že četrtega stila, in le
Idrije sva te ujela na Skypu.
teh spretnosti. Je le nekaj ljudi, ki jih čipke
dva sta klekljana. Tak, kakršnega imate v Idriji,
Kje se trenutno nahajaš?
zanimajo, tako kot mene, ampak so, podobno
je malce nenavaden, saj kleklji visijo z bule, ki
kot jaz, popolni začetniki. Čipke tam enostav-
je cilindrična. Tukaj, v Le Puy en Velay, pa imajo
Trenutno sem v Franciji, v prekrasni srednjeve-
no nimajo tradicije. Obstajala je tradicija v Novi
ploščato blazino z vrtljivim podstavkom, tako
ški vasici Le Puy En Velay, zgrajeni v notranjosti
Angliji, ki pa je izginila. Potovanje iz New Yorka
da vrtijo vzorec med izdelovanjem, kleklji pa
vulkana, z ogromno katedralo in kipom Marije
v Novo Anglijo je bilo zame popolnoma isto,
so položeni na blazino. V Luxeuill-les-baines pa
vrh hriba. Prizor deluje, kakor da bi prišel
kakor če bi odpotovala v Evropo. Tako sem
imajo povsem edinstven stil, ki ga ni moč najti
naravnost iz Disneyjeve risanke, z lepo izjemo
pred nekaj leti na spletu našla čipkarski festival
nikjer drugje, kolikor mi je do sedaj znano. V
ogromnih zalog čipk. V stoletja stari sirarni,
v Idriji in se ga odločila obiskati, ne da bi kar-
podložen ris vtikajo zanke z iglami, tehnika
opremljeni s pisanim cvetjem in starinskim
koli vedela o mestu in njegovi zgodovini. Prvič
pa je mešanica med klekljanim načinom in
steklom, celo izdelujejo lasten plemeniti sir, ki
sem prišla sem leta 2012, vrnila sem se šele
načinom izdelave, ki je tipičen za Benetke, kjer
gre odlično z belim vinom, solato, francosko
letos. Varčevala sem sicer denar za ponoven
podobno kot pri vezenju uporabljajo igle za
štruco in črno baretko (smeh). Kakor sem do
obisk Slovenije, Italije in predvsem Nemčije, a
vtikanje. Tam, v Luxeillu, se jim je zdelo nadvse
sedaj uspela dognati, je bila prej omenjena
sem se vmes odločila vrniti v šolo za tekstilni
zabavno, ko sem jim povedala, da vi rečete
katedrala v tej regiji postavljena z namenom
dizajn v New Yorku, saj siželim graditi kariero v
„klekljati“, saj jim je zvenelo podobno zvokom,
oskrbe žensk, ki se niso ukvarjale s prostitucijo,
tej smeri. Ob koncu študija sem dobila štipen-
ki jih kleklji spuščajo med izdelovanjem čipke.
bile pa so na pragu revščine in so zato pričele
dijo na oddelku za umetnostno zgodovino za
z izdelovanjem čipk. Njihovo delo so plačevali
obdobje štirih mesecev, in sicer za študij čipke
Kako je z odnosom do njihove uporabe? So še
menihi in nune. Sprva je bila žena Ludvika XIV.
v EU. Dejansko je bil to moj projekt, sama sem
vedno trdno umeščene v tradicijo ali skušajo
odločno proti njihovi nameri, saj naj bi bilo
ga spisala, ga raziskala s pomočjo Googla in ga
čipke modernizirati?
to nespodobno, toda duhovniki so se obrnili
na koncu predložila.
neposredno na Ludvika XIV. in izprosili dovo-
Podobnosti so v obeh primerih. Ko sem recimo
ljenje za izdelavo čipk, ki jih od takrat dalje
Koliko krajev imaš namen obiskati in kako si
prvič prišla v Idrijo, sem opazila, da pogosto
izdelujejo že skoraj 500 let.
sploh sestavila tak seznam?
uporabljate vzorce rož ali živali ter enostav-
Si na daljšem potovanju po EU, namen tvojega
Težko je natančno določiti, predvsem ker med
saj se jim je tako veliko bolj zanimivo učiti.
potovanja pa je raziskovanje avtohtonih praks
potovanjem znova in znova naletim na nove
No, tega prej nisem videla še nikjer, kasneje
izdelovanja čipk. Kako si se znašla tukaj, kam
kraje, nove predloge. Pogosto najdem kraje,
pa sem to opazila povsod. Seveda se stili
potuješ, predvsem pa, kako financiraš svojo
kjer si mislim „oh, pa tako blizu sem bila!“,
razlikujejo, toda motivi, ki se uporabljajo,
raziskavo?
nisem pa prej vedela zanje. Recimo, veste,
so lahko, podobno kot pri vas, modernejši,
da obstaja čipkarska šola v (stari) Gorici? Tam
enostavnejši, večinoma za lažje učenje otrok,
Tekstilstvo je nekaj, kar me je že od nekdaj za-
lahko celo pridobiš diplomo, nimajo pa svoje
ali pa za enostavno darilo, ki ga lahko nekomu
nimalo, v prvi vrsti fine, ročne obrti. Osnov ve-
spletne strani, tako da jih kljub raziskavi na
podariš. Načeloma pa je toliko podobnosti,
zenja in tkanja sem se naučila že zelo zgodaj,
spletu nisem našla. Pogosto sem tudi pošiljala
kolikor je razlik.
znanje sta name prenesli babica in mati, torej
e-maile ljudem, na primer v Benetke, kjer sicer
je bila naklonjenost tekstilstvu v moji družini
za razliko od Idrije nimajo čipkarske šole, v
Kako je z mehansko izdelavo čipk v teh čipkar-
prisotna že več generacij. Zato je bilo nekako
izdelovanju čipk pa so veliko bolj turistično
skih središčih?
tudi logično, da sem se odločila za študij
usmerjeni, predvsem na kitajski trg. Tam sem
umetnosti. V tistem obdobju sem ustvarjala za-
našla neko trgovino, ki organizira predstavitve
V Firencah sem spoznala izjemno gospo iz Švi-
res čudaške in slabe kreacije (smeh), po študiju
izdelovalcev čipk iz regije Burano v okolici
ce, modno zgodovinarko, ki je specializirana za
pa sem nadaljevala svojo pot v New York in
Benetk. Kot rečeno, poslala sem jim e-mail in
prepoznavo in izdelavo čipk in ki me je podučila
svet mode. Mogoče se sliši čudovito, a je bila
vprašala eno izmed „non“, če me lahko nauči
o mehanskem izdelovanju čipk. Sicer pa ne
ta scena zares stresna in brezdušna. Zaslužek
njihovih spretnosti. Na koncu sem tam ostala
poznam drugih tehnik, razen mogoče tehnike
je bil sicer dober in na zunaj je vse delovalo kul
dva dneva in se učila od njih.
čipkarskih trakov, ki se uporablja v Luxeuillu.
nejše vzorce za otroke, ki se še učijo klekljanja,
in glamurozno, toda vsakič, ko sem se vrnila
Mislim, da bom več tega srečala v Calaisu na
domov, sem se počutila prazno. Izdelovanje
Pojasni nama in bralcem, kakšne so sploh raz-
severu Francije. Sem pa močno snobovsko
čipk me po drugi strani izpopolnjuje. Hitro
like med izdelovanjem čipk v različnih regijah,
usmerjena v tradicijo. (smeh) V svetu mode v
sem se naučila osnov klekljanja, težje pa je bilo
kako se te čipke razlikujejo.
New Yorku danes vse počnejo preko računalni-
napredovati, se naučiti nekaj več, saj v New
kov, kar bi lahko storila tudi sama, čipko pa bi 39
potem izdelali na Kitajskem. A tega nočem. Sem
čipk prinaša podjetju dobiček. Obstajajo pa
dvotedenski svetovni čipkarski kongres, kar
pa uporabila čipko v umetniški inštalaciji, ki je
tudi primeri uspešnih modnih ustvarjalcev, ki
pomeni, da bo tudi Idrijo obiskalo ogromno
vključevala manjši performans. Všeč mi je ideja
v svoje kreacije vključujejo čipko, na primer
ljudi. Najbrž ni mogoče narediti obsežnega
umestitve čipke v okolje na nenavaden način,
ruska modna oblikovalka Ulyana Sergeenko, ki
programa prav vsako leto, a zdi se mi, da bi
denimo, da jo razrežeš in skušaš z njo doseči
zadnjih pet let deluje v Franciji in je pri svojem
bila večja modna prireditev velik korak naprej.
vizualni kontrast, ali pa da jo prekomerno pove-
poslu zelo uspešna. Svoja oblačila dopolnjuje z
Pa čeprav bi na njej predstavili zgolj eno samo
čaš, kakor so to nekateri že počeli. S pravilnim
izjemnimi, tradicionalno ročno izdelanimi kosi
obleko – s tem ni popolnoma nič narobe.
pristopom te lahko čipka vizualno povsem
čipk iz Rusije, kar bi moralo početi več modnih
Prav tako je za festival ključna vizija starega
presune. Osebno pa mi je najbližje ideja, da
oblikovalcev. Čeprav ji največ denarja prinese
in novega, tradicionalnega in modernega.
tradicionalno čipko predstavim skozi vsakdanji
oblikovanje čevljev, je zame zelo pomembno,
Ta vizija mora ostati del festivala, sama pa bi
dizajn na popolnoma nov način.
da pri svojem delu uporablja tradicionalne
jo dodatno nadgradila s kakšno umetniško
izdelovalce čipk.
inštalacijo, morda s kakšno zares ogromno
Pa klekljaš tudi sama? Imela sem že nekaj lekcij, ki pa so bile zelo
čipko iz vrvi. To bi bilo nekaj posebnega. Pa obstaja potencialno tržišče
Uporaba različnih materialov in pristopov je
za čipke v New Yorku?
zmeraj dobra poteza, da čipki vdihnemo novo
osnovne. Nadaljevati je bilo težje. V Idriji mi je
in zanimivo življenje.
bila Maja Svetlik zelo v pomoč, zelo je prijazna,
Obstaja določeno tržišče, ki pa najbrž ni
dala mi je celo nekaj kontaktov za moje na-
veliko. Upam, da se motim. Ljudje v ZDA so
Prišepnili so nam, da si se na obeh obiskih
daljnje potovanje. Pri njej sem tudi dokončala
vse preveč dolgočasni in praktični. Nosijo
Idrije srečala z našim županom ...
svojo prvo čipko metulja.
športna oblačila na modnih dogodkih. Mislim pa, da bi čipka lahko bila popularen hobi. V
Veste, kako sva se spoznala? Sedela sem pred
Ne glede na našo ljubezen do čipke si moramo
zadnjem času se je povečalo povpraševanje
gostilno z ogromnim klekljem pred vrati in v
priznati, da je ročno klekljana čipka svojo
za vezenje, tkanje in podobne tehnike. V New
samoti prebirala knjigo, ko se naenkrat približata
vrednost skozi stoletja izgubljala.
Yorku delujem tudi v sklopu skupnostnega
dva gospoda izza sosednje mize z vprašanjem,
centra z imenom The Textile Art Center, ki nudi
če se lahko slikam z njima. Rekla sem OK, in ko
Res je. Čipke naravnost obožujem, saj so
široko paleto znanja o tovrstnih tehnikah ter
smo opravili, se mi je eden izmed njiju predstavil
zares ženstven, ročno izdelan modni dodatek,
različna orodja in naprave, organizirajo pa tudi
kot župan Občine Idrija. Nato smo se pogovarjali
a obenem tudi zelo podcenjen. Če recimo
različne delavnice in podobno. Toda za čipko
o tem, kaj počnem tukaj, in moram reči, da je
pogledamo v arhive modne zgodovine od
so organizirali le eno samo delavnico in še to
res zabaven in prijazen gospod. Povabil me je
renesanse dalje, lahko vidimo, da je bila čipka
na popolnoma osnovnem nivoju. Mislim, da bi
na sestanek pozneje v svojo pisarno. Ker sem
skozi stoletja med najbolj cenjenimi modnimi
jih moralo biti več in poznam dovolj ljudi znot-
že zamujala, sem hitela po stopnicah navzdol v
dodatki plemstva. Bila je res izjemno cenjena
raj te skupnosti, ki bi jih tovrstne delavnice
čevljih z zares debelim podplatom, neprimernim
in spoštovana, včasih je po vrednosti prekašala
zanimale, a zanje enostavno ni učiteljev. Moja
za alpsko okolje, in seveda prav dramatično grdo
celo slike. Imela je res posebno mesto. Danes
globoka želja je, da bi organizirala skupino
padla in zamudila na sestanek. (smeh)
je njeno mesto v modni zgodbi razvrednote-
umetniških čudakov iz te scene, ki bi jih pri-
no, zvedeno na zgolj ženstveni dodatek. Celo
peljala v Idrijo na posebni tečaj izdelave čipk!
v muzeju MET v New Yorku, ki ima sicer velik
V ZDA bi ljudje le kupovali nekaj na hitro in
arhiv čipk, so ob priložnosti razstavljali čipke v
poceni. Takšne je težko prepričati, da začnejo
O, ja, oba imava zelo rada čipke in si želiva, da
neki zakotni sobici v kleti. Žalostno, kako pod-
ceniti vrednost nečesa, kar je ročno izdelano.
bi v Idriji preživele tudi v prihodnje.
cenjena je. Meni osebno pa pomeni zelo veliko
Bilo pa bi res zanimivo tržišče za ljudi, ki se
in rada bi, da jo vzljubijo tudi drugi.
hočejo nečesa naučiti sami, obenem pa bi tudi
Nisi pa govorila z njim v japonščini?
potovali. Ljudje imajo to radi.
Naš župan je karateist, pa tudi japonski
Je v visoki modi kaj drugače?
Sta našla kakšne skupne točke?
obiski v Idriji niso redki. Kako bi sama čipki dodala
Čipka je znotraj modne industrije še vedno
presežno tržno vrednost?
Ah, ne, sem pozabila.
„couture“ oblačil prav vsako sezono, kar pome-
Najprej je treba ceniti ročno delo, ki je vloženo
Poleg poglobljenega zanimanja za čipke te
ni, da izdelovanje prestižnih modnih dodatkov
v izdelavo čipke. Le tako lahko ta obdrži svojo
navdušujejo tudi druga področja mode. Delala
ni prav vzdržen poslovni model. Trenutno
presežno vrednost. Obenem pa je ključno, da
si denimo tudi s Courtney Love.
stvari v modni industriji delujejo tako, da večja
je v manjših kosih dostopna turistom, da jo
modna znamka, na primer Chanel, predstavi
odnesejo s seboj domov. Večji kosi, ki prina-
Res je. Dve leti sem bila njena osebna po-
večjo „couture“ kolekcijo oblačil, ki vključujejo
šajo pravi zaslužek, pa naj ciljajo na zbiratelje,
močnica. Pred tem sem izdelovala posebne
prestižne kose čipk, a le na modni pisti. Ta
galerije ali muzeje.
kreacije, ki so se nosile na različnih družabnih
stvar prestiža. Niti v Parizu dame ne kupujejo
oblačila si večje zvezde praviloma le sposodijo,
dogodkih v sklopu specifične newyorške
ko gre pa za dejansko prodajo, so na oblačilih
Obiskala si Festival idrijske čipke v Idriji. Kako
scene, ki je močan del moje osebnosti. Ta del
mnogo cenejši kosi čipk. To je še najboljši
vidiš njegovo prihodnost? Bi mu kaj dodala?
mojega življenja je najbrž težko razložiti ne-
način uporabe čipke v modi, ki ji v svetu
40
komu, ki ni iz New Yorka, še posebno mogoče
mode podeli edinstven, prestižen položaj, po
Naslednje leto bo za čipkarski festival v Idriji
starejšim gospem, ki me učijo svojih spret-
drugi strani pa prodaja cenejših in manjših
zelo pomembno, saj se bo v Ljubljani odvijal
nosti. A kot sem rekla, to je del tega, kar sem.
INTERVJU
(smeh) Tudi če vam izgleda povsem čudno in
med intervjujem na veliko začudenje sogovor-
problem bo nastal, ko bom skušala vse to strni-
na prvi pogled nima nobenega smisla. Vse te
nika vzamem pisalo z motivom Hello Kitty in
ti v eno knjigo. Načrtujem, da bo glavnina dela
konce skušam povezati v edinstveno kariero in
začnem pisati. (smeh)
opravljenega do naslednje spomladi, kar pa se
zame se vse prične v ljubezni do ženstvenega,
najbrž ne bo zgodilo ... (smeh) Zato se vračam
ki jo peljem proti visoki modni umetnosti.
V osnovi gre torej za trk
naslednje leto, malce bom še potovala naokoli
To mi v New Yorku prinaša denar, s katerim
dveh popolnoma različnih kultur.
in raziskovala. Mislim, da bo knjigo po večini
si lahko privoščim potovanja. Rada imam to čudaškost in norost v modi, ampak resnici na
sestavljalo ... Res je težko reči. Trenutno imam Natanko tako. To je moja estetika.
ljubo je New York na splošno zelo komercialno
res toliko informacij, da ne vem, kje se bo vse to končalo. Nedvomno pa bosta osrednja dela
naravnan, ni kakor Pariz, ki ima do „couture“
Kakšni so tvoji plani za prihodnost,
knjige dva: intervjuji in moja osebna zgodba
mode kreativen odnos. New York je pravzaprav
z znanjem, ki ga boš dobila skozi to raziskavo?
potovanja. Poleg bom skušala vključiti še
dokaj konservativen, vsi nosijo nek lagodni
zgodbe različnih izdelovalcev čipk, ki sem jih
športni stil ali pa črno barvo, zaradi česar
Med potovanjem delam tudi intervjuje z
spoznala med potovanjem, kako so se naučili
sem se navsezadnje tudi naveličala njegovih
izdelovalci čipk. Če poenostavim, lahko namen
svojih veščin in podobno.
modnih krogov.
svojega potovanja strnem v tri točke. Prva je osebni študij izdelovanja čipk. Druga so
Se v bližnji prihodnosti vračaš v Idrijo?
Tvoja estetika je res drugačna od tega, nadvse
intervjuji z izdelovalci čipk. In tretja, ob vrnitvi
specifična. Po eni strani je zelo punčkasta, a
v New York želim razširiti osvojeno znanje
Prijavila sem se na konferenco za mlade
z izrazitimi fetišističnimi elementi, po malem
in ljubezen do čipk v skupnosti tekstilnih
ustvarjalce čipk, ki bo naslednje leto spomladi
tudi „pin-up“ in s pridihom Alice v čudežni
umetnikov, ki jih poznam. Zelo rada bi vodila
v Gandinu v Italiji. Teden pred tem je pri vas
deželi. Kako si razvila ta stil?
čipkarske delavnice, ko bom seveda znala
čipkarski festival, po konferenci pa grem na
dovolj, da bom lahko poučevala. Zaenkrat se
mednarodni kongres čipke v Ljubljano.
Zame je to popolnoma naravno. Je pač to, kar
bom omejila predvsem na predavanja in delje-
mi je všeč. Če vam malce razložim svoje ozad-
nje izkušenj. Po diplomi pa hočem nadaljevati
Super. Bi še kaj dodala,
je, vam bo malce bolj jasno. Moji stari starši so
študij, in sicer magisterij iz tekstilstva in modne
ti kaj pade na pamet ali iz srca?
namreč amiši. Moja babica iz Pennsylvanije, ki
zgodovine, kjer bi se osredotočila na čipko
šteje že devetdeset let, si ni nikoli strigla las,
in čipki podobne ročno izdelane ženstvene
To potovanje je zame resnično prelomno.
vedno jih je nosila tradicionalno zvite v bunko.
modne dodatke.
Zelo sem hvaležna, da imam to možnost, da
To je en vpliv. Je pa bila tudi misijonarka na
enostavno grem in počnem nekaj takega,
Japonskem, podobno kot moja mati in kasneje
Za konec se vrnimo k intervjujem in pisanju
česar brez štipendije ne bi nikoli mogla. Nekaj
tudi jaz sama. Odraščala sem torej v Tokiu, ki je
knjige. Kako bo knjiga izgledala in kdaj jo
mest se me je zares dotaknilo. Definitivno se
nasprotno hiperfeminilen in estetiziran. Tam
bomo lahko videli?
še vrnem v Idrijo, z veseljem pa čakam, kaj mi
ni nič nenavadnega, če ima neka policijska
potovanje še prinese, želim si, da bi to lahko
postaja svoj lasten, nadvse ljubek stripovski lik
To je kot snežna kepa, ki se kotali. Več kot
počela v nedogled in da ne bi nikoli imela
kot maskoto. Tega je v Tokiu vsepovsod polno.
se pogovarjam, več kot raziskujem, bolj mi
resne službe. (smeh)
Zato je zame nekaj povsem normalnega, če
postaja jasno, kako velik projekt je to in kakšen 41
Kje si, 탑ivo srebrna dolina? 42
PODJETNIŠTVO
Idrija, to malo mesto v kotlini sredi gričev, je bila navkljub geografski zaprtosti skozi svojo zgodovino odprta v svet. Njena odprtost ter posledična rast in napredek sta bila v preteklih obdobjih zgrajena predvsem na plečih velikih in uspešnih podjetij – nekoč Rudnika živega srebra, v zadnjem obdobju pa dveh velikih multinacionalnih podjetij, ki prebivalstvu zagotavljata visoko raven udobja, osnovno varnost in s svojim družbenim delovanjem podpirata tudi druge segmente življenja. A tu ne gre pozabiti na dejstvo – glavnina gospodarske rasti v Evropi se ustvari v malih in srednje velikih podjetjih, zato je pomembno, da se razvoj novih tovrstnih podjetij spodbuja tudi v sicer varnih in stabilnih okoljih, kakršno je idrijsko.
Besedilo: Žan Menart
43
Pri vsem skupaj pogosto slišimo pomisleke
ekonomiji niti uspeh našega soseda ne pomeni
ne zadostuje. Potrebne so napredne podporne
in izjave, da je Idrija premajhno mesto, da
našega neuspeha, temveč potencial za razvoj
storitve, ki segajo preko pomoči pri ustanovi-
bi se v njem lahko razvijala inovativna nova
in napredek celotnega okolja. A kako ustvariti
tvi. Vzpostavljen mora biti podporni ekosistem,
podjetja in da bi tak ekosistem lahko preživel.
pogoje za tako gospodarstvo? V prvi vrsti je
ki se stalno prilagaja potrebam podjetij, ki v
A podporni poslovni ekosistem je dobrodošel
napredek potreben pri poslovnem okolju, ki
njem delujejo. Težko sicer govorimo o eno-
povsod, ne glede na velikost – odlične poslov-
že ima zgrajeno osnovno podporno strukturo,
tnem modelu tovrstnih ekosistemov, vsekakor
ne ideje se rojevajo tudi v majhnih mestih in
a je končnim uporabnikom slabo poznana.
pa lahko izpostavimo nekaj posameznih kora-
tudi te ideje lahko prerastejo v uspešno pod-
Idrijsko-Cerkljanska razvojna agencija (ICRA)
kov, ki pripomorejo k vzpostavitvi živahnega in
jetje, ki daje delovna mesta z visoko dodano
in Območna obrtno-podjetniška zbornica
delujočega poslovnega okolja
vrednostjo. V današnjem času informacijsko-
Idrija (OOZ Idrija) novim podjetjem ponujata
-komunikacijskih tehnologij tudi geografska
najosnovnejša svetovanja ter podporo pri
oddaljenost ne more biti več izgovor. V tej novi
začetku podjetja, kar pa v današnjem modelu
4343
A ne razumite me narobe – ne trdim, da brez razvitega podpornega sistema in spodbudnega ekosistema razvoj ne bi bil
1. Neformalna skupnost in povezovanje
mogoč. Daleč od tega. Tudi – oziroma še posebej – v najtežjih poslovnih pogojih se rojevajo vrhunska podjetja. A razvita
Temelj vsakega uspešnega gospodarskega
podporna struktura lahko pomaga pri
in zagonskega ekosistema so posamezniki,
hitrejšem razvoju podjetij in njihovem hitrejšem vključevanju v lokalno,
ki se med seboj povezujejo in gradijo
nacionalno ali globalno poslovanje, ki je
podporno skupnost. Z izmenjevanjem
nujno zaradi hitrega napredka in velike
idej, skupnim možganskim viharjenjem ter
globalne konkurence.
deljenjem izkušenj omogočajo ter spodbujajo napredek in drug drugemu dajejo zagon. Dobra, močna in povezana skupnost je
4. Poslovno svetovanje
predpogoj za vsakršno grajenje ekosistemov Niti ne želim trditi, da mora Idrija postati
ter infrastrukturno podpiranje razvoja. Pri
Dejstvo je, da se ob začetku poslovne poti
tem velja izpostaviti, da je zelo dobrodošlo
prav vsi srečajo s številnimi vprašanji in da
»nova Silicijeva dolina«. Idriji ni treba
mešanje različnih profilov posameznikov – za
iskanje (pravih) odgovorov vzame veliko časa
biti mesto, po katerem se vozijo samo
uspešno delovanje je nujno, da so v skupnosti
in energije, ki bi ju bilo bolje posvetiti razvoju
posamezniki z različnimi znanji, spretnostmi in
samega produkta oziroma storitve. Dober
kompetencami.
ekosistem mora novim podjetjem pomagati prav pri teh stvareh: davčno in pravno
2. Gospodarski peskovnik
električne Tesle Model S ter Googlovi samovozeči avtomobili. Povsem dovolj bo, če začne delati v smeri vzpostavljanja ugodnega gospodarskega okolja za
svetovanje, pomoč pri računovodskih poslih,
nastanek in razvoj novih (!) podjetij in
pomoč pri iskanju in upravljanju s človeškimi
delovnih mest. Povsem dovolj bo, če Idrija
Vsaka še tako dobra ideja potrebuje vsaj
viri, zavarovanju tveganj in intelektualnih
določeno mero testiranja. Idrija s svojo
pravic ter mentorstvom izkušenih poslovnežev
majhnostjo in zgoščenostjo predstavlja dober
in strokovnjakov. Idrija z dvema velikima
začetni poligon, na katerem se lahko brez
podjetjema zagotovo poseduje znanja s
prevelikega tveganja preizkusi delovanje
številnih področij, veliko skritega potenciala
ideje v realnosti. Visoka stopnja tehnološkega
pa se skriva prav v izmenjavi teh izkušenj z
razvoja in številna velika in mala podjetja s
ostalimi. Nova, mlada podjetja se v dobrih
tega področja omogočajo preizkus inovativnih
okoljih lahko obračajo na različne uspešne
rešitev na tehničnem področju, medtem ko
poslovneže, ki postanejo njihovi mentorji.
so storitvene dejavnosti še v začetni stopnji in
Zakaj ne bi tudi v Idriji vzpostavili dvosmerne
kot take še bolj odprte za inovacije. Inovativni
komunikacije med potencialom in že
pristopi k turizmu, ekološkemu kmetovanju
obstoječim znanjem?
(p)ostane Živosrebrna dolina.
ter drugih storitvah sodobnega časa so veliko lažje preverjeni v takem okolju kakor v okoljih
5. Infrastruktura
z že ustaljenim delovanjem teh podsistemov. Infrastruktura je kljub svojemu velikemu
3. Povezovanje z izobraževanjem
pomenu med omenjenimi predpogoji še najmanj ključna, a je kljub temu treba
Ustvarjalnik tudi v mladinskem centru
Izobraževanje, kakor je med drugim v svojem
zagotoviti odlično pokritost s hitro internetno
znanem TED-govoru dejal Sir Ken Robinson,
povezavo ter prostorom, kjer lahko mlada
ukalupi posameznike in jim odvzame del
podjetja delujejo. V Idriji primanjkuje
Prav v teh mesecih v sklopu idrijskega
njihove ustvarjalnosti, zato je še posebej
dostopnih praznih poslovnih prostorov –
mladinskega centra nastaja tudi ustvarjal-
pomembno, da se ustvarjalnost spodbuja že v
mlada zagonska podjetja namreč ob samem
nik – s pridobitvijo novih prostorov, ki bodo
izobraževalnem procesu, tudi s spodbujanjem
začetku ne želijo vlagati finančnih sredstev
namenjeni ustvarjalnim in podjetnim mladim,
k bolj poslovnemu razmišljanju in reševanju
v visoke najemnine, poleg tega pa pogosto
širi Mladinski center Idrija svoje aktivnosti na
problemov s poslovnimi rešitvami. Vsaka
delujejo na različnih lokacijah, v različnih
novo področje. Aktivnosti, ki so jih do zdaj
skupnost se najbolje obnavlja preko
mestih, zaradi česar je stalna pisarna v
mladi izvajali drugje, se tako združujejo pod
sodelovanja z izobraževalnim sistemom.
majhnem kraju nesmiselna. Dobra rešitev
eno streho – tečaji računalništva in robotike,
Gimnazija Jurija Vege Idrija zadnji dve leti že
se ponuja v konceptu prostorov za sodelo
podjetniški krožek, tečaji Photoshopa, Excela
ponuja podjetniški krožek, a obstaja še mnogo
(coworking), pri katerem si različna podjetja
in Illustratorja ter predavanja na temo zaposlji-
drugih možnosti za spodbujanje mladinskega
delijo prostor za delo in njegove stroške, hkrati
vosti in karierna svetovanja bodo v ustvar-
podjetništva. Zglede lahko iščemo v številnih
pa tudi mnoge ideje in poslovne priložnosti.
jalniku dobila svoje mesto ob novi tehnični
mestih onkraj oceana, kjer so programiranje in
Že sam prostor, čeprav ni najpomembnejši
opremi, ki jo mladi pridobivajo s pomočjo
računalništvo uvedli kot obvezen šolski
predpogoj, lahko koga spodbudi, da se loti
lokalnega gospodarstva.
predmet v vseh letnikih.
novega izziva in lastne poslovne poti.
44
PODJETNIŠTVO
Idrija s svojo tehnološko tradicijo in obilico
Za zagonska podjetja ki se že dalj časa zavestno skuša lotiti turizma,
Zagonska podjetja koristijo tudi velikim igralcem!
znanja že poseduje glavne predpogoje za ra-
a ji to z izjemo številnih nazivov bolj počasi us-
Morda se sprašujete – zakaj bi veliki igralci
zvoj novih in inovativnih tehnoloških podjetij.
peva, potrebuje na tem področju inovativne
sploh pospeševali in podpirali manjša za-
Škoda bi bilo, da do tega preboja ne bi prišlo
rešitve. Vsebinsko trženje tradicije in turistične
gonska podjetja? V zagonskih ter malih in
zaradi pregovorne skromnosti in udobja, ki ga
ponudbe, edinstvene in butične (a ne nujno
srednje velikih podjetjih iščejo veliki igralci
ponujajo redna in stabilna delovna mesta v
drage!) rešitve s strani zasebnega gospodar-
predvsem tisto, česar sami nimajo. Zagonska
lokalnih podjetjih. Idrija, ki se poteguje za to,
stva pa lahko poskrbijo za prepotrebni zagon
podjetja namreč veljajo za zgodnje prevzemni-
da postane ‘testno’ pametno mesto za razvoj
turizma v Idriji. In nenazadnje, turistične ino-
ke novih tehnologij in so bolj okretna, inovativ-
novih tehnologij, je idealna za nastanek novih
vacije se pojavljajo po vsej Sloveniji, tudi tam,
na in prilagodljiva. Prav na račun takih podjetij
podjetij, ki bodo razvijala rešitve za sodobni
kjer ni takšne tradicije, kakršno ima Idrija. Zakaj
tudi zelo stabilna podjetja čez noč izgubljajo
čas in vedno številnejše prebivalstvo v urbanih
ne bi izkoristili tega edinstvenega potenciala
svoj posel. Pri vlaganju v zagonska podjetja
okoljih po celem svetu. Znanje se skriva v lju-
in morda s podporo drugih inovativnih sloven-
torej ne zasledujejo le kratkoročnih finančnih
deh, številne nagrade, ki jih inovatorji idrijskih
skih zagonskih podjetij, kakršno je TravelStar-
ciljev (to bi bilo preveč tvegano), temveč išče-
in spodnjeidrijskih podjetij prejemajo vsako
ter (različica Kickstarterja za turistične projekte
jo sinergijske učinke, ki jih pridobijo z novimi
leto, pa pričajo, da tega nikakor ne primanjkuje.
po vsem svetu) poskrbeli za resničen in edini
inovativnimi rešitvami. V svetu smo tako priča
smiselni razvoj turizma v Idriji – ta, ki pride od
ustanavljanju različnih pospeševalnikov, ki jih
ljudi, ki bodo s turizmom živeli.
podpirajo velika podjetja – Deutsche Telekom
Za storitvena podjetja Trendi kažejo, da se bodo enostavnejše delov-
ima pospeševalnik, ki sprejema in podpira za-
ne funkcije v prihodnosti avtomatizirale, The
Seveda pa ne gre pozabiti niti storitev, poveza-
gonska podjetja s področja telekomunikacij,
Economist pa se je obširno razpisal o delovnih
nih z zdravim in ekološkim življenjem. Na tem
storitev v oblaku in povezljivosti naprav. Svoje
mestih, ki jih v prihodnosti preprosto ne bomo
področju se na podeželju že odvijajo nekateri
pospeševalnike imata med drugimi tudi Disney
več potrebovali. A dejstvo je, da bodo števil-
uspešni projekti, zagotovo pa je s ciljem po čim
in Nike, številna druga velika podjetja pa z že
ne storitvene dejavnosti obstale, krepile pa se
večji prehrambeni samozadostnosti z naravni-
uveljavljenimi pospeševalniki sodelujejo kot
bodo predvsem tiste, ki odgovarjajo na izzive
mi produkti smiselno razmisliti o povezovanju
investitorji (Cisco, Google Ventures, navsezad-
starajočega se prebivalstva. Pomoč in storitve
lokalnih ponudnikov s potrošnikom. Do dolo-
nje pa tudi IBM in BTC v Sloveniji). In čeprav sta
na domu ipd. bodo v prihodnosti postale ved-
čene mere to že poteka preko Pokrite tržnice,
organski razvoj in rast najbolj zaželena modela
no bolj razširjene. Gre za globalna vprašanja, ki
velik potencial pa obstaja pri celostnem oskr-
rasti in razvoja, se vodstva ne morejo otresti
pa jih rešujemo lokalno. Pri storitvenih dejav-
bovanju lokalnega okolja z domačimi produkti,
vprašanja: Ali si v tem hitrem svetu sploh lahko
nostih ne gre pozabiti niti turizma, ki že leta be-
tudi z možnostjo dostave sveže hrane na dom.
privoščijo počasnejši razvoj »znotraj hiše«?.
»Idrijska čipka v vsej svoji popolnosti«
»Smart up your vision!«
»Izhajajte iz sebe«
The Idria Lace je ekipa klekljaric, oblikovalk
Matic Vogrič, Matic Ozebek ter Žan Menart
Ročno kvačkana viseča zibelka za dojenčke,
in ljubiteljev čipke, ki želi svetu predstaviti
so ustanovitelji idrijskega start-upa Smart
skvačkana iz starih rjuh njene babice – to
magični svet ročno izdelane idrijske čipke.
Optometry, ki razvija aplikacije za pametne
je izvirna ideja Anite Česnik Mažgon, ki jo
Ekipa raziskuje možnosti uporabe idrijske
telefone in tablice s sistemom iOS. Aplikacije
je razvila sama ter nato na start-up vikendu
čipke v novih izdelkih in z izpopolnjenim
so namenjene pregledom vida in terapiji
dopolnila z novima sodelavcema. Trenutno
oblikovanjem dviguje vrednost klekljane čipke.
določenih očesnih anomalij. Skrb za zdravje
ekipa išče investitorja, ki jim bo omogočil
Projekt je dokaz, da je interes za čipko tudi med
oči in dober vid je glavno vodilo podjetja, ki je
resno proizvodnjo in prodajo, spogledujejo
mladimi ter da je mogoče iz tradicije ustvariti
s svojimi lokaliziranimi aplikacijami že prisotno
pa se tudi z množičnim financiranjem na
nekaj zelo sodobnega. Izdelki so že na voljo v
na več evropskih trgih. Za potrebe hitrejšega
platformi Kickstarter.
slovenski in angleški spletni trgovini, v muzejskih
prodora na še več trgov so v fazi iskanja
trgovinah v Idriji ter v trgovinah v stari Ljubljani.
investicije.
leži visoko rast in ne kaže znakov pešanja. Idrija,
AllLittleRockstars The Idria Lace – www.theidrialace.com
45
Smart Optometry – www.smart-optometry.com
– www.etsy.com/shop/AllLittleRockstars
45
Bežijo ali krožijo? Vse več jih odhaja. V Veliko Britanijo. V Združene države. V Nemčijo. Skratka, izven »živosrebrne doline«, čez mejo. Se bodo vrnili? So izgubljeni? Ali pa so prav oni naša priložnost? O izkušnjah študija v tujini smo se pogovarjali s trinajstimi mladimi Idrijčani in Idrijčankami. Besedilo: Dijana Čataković
Vse prehitro razumemo študij v tujini kot beg
študente morala boriti, saj so ravno oni tisti, ki
možganov. A ni vse tako enoznačno. Veliko
lahko prinesejo boljšo prihodnost domačim
študentov se v tujino odpravi nabirat nove
krajem. Vrnitev v Slovenijo mora biti preprosta
izkušnje in znanja, razširjat svoje poglede in se
in tudi študentje z zunanjimi izkušnjami bi
soočat s situacijami, ki jim doma zaradi razno-
morali biti na trgu delovne sile zaželeni. V tujini
likosti kultur ne bi bili priča, četudi bi to želeli.
navsezadnje dobijo veliko idej, ki jih veliko lažje
Tujina ponuja drugačna znanja in izkušnje, ki
uresničijo v okolju, ki jim je bližje – doma, v
jih lahko zelo dobro uporabiš doma. Tega se
Idriji. Zato bi Idrija s podporo inovativnih idej,
zavedajo tudi mladi Idrijčani v tujini, saj pravijo,
ki jih imajo mladi z mednarodnimi izkušnjami,
da ravno zaradi izkušenj, ki jih pridobivajo, lažje
lahko v relativno kratkem času stopila v korak z
sodijo, kaj se v Sloveniji dela boljše kot drugod
vodilnimi v svetu.
in katere prakse bi Slovenija lahko prevzela. Nina Troha, ki študira v San Franciscu, denimo
Ti mladi so neizkoriščen potencial. Ne le da
pravi, »da ne gre le za beg možganov iz Sloveni-
poznajo tujino in tuje prakse, bolj se zanimajo
je drugam, pač pa za kroženje možganov, ki se
tudi za dom in bolj cenijo pozitivne lastnosti
večji in bolj iznajdljivi vračajo domov.«
Slovenije. Ne nergajo. V problemih vidijo izzive, ki jih je mogoče rešiti. Radi imajo Idrijo, ker
46
Idrija bi zato morala bolj podpirati izobraževa-
imajo nanjo lepe spomine in vedo, da je všeč
nje v tujini, saj so takšne izkušnje neprimerljivo
tudi drugim. Kot pravi Katjuša Koler, ki študira v
pomembnejše od slovenskih. Idrijska podjetja
Sheffieldu: »Vedno je lepo priti domov v Idrijo
bi mlade, ki si želijo izpopolnjevanja v tujini,
in moram reči, da mi vsi zavidajo, ko rečem:
morala še bolj spodbujati. Idrija bi se za takšne
'Slovenija je moj dom.'«
TUJINA
Mitja Lapajne, Edinburgh, Univerza v Edinburghu (računalništvo)
Andrej Fink, Würzburg, Univerza v Würzburgu (informatika)
»Za študij v tujini sem se odločil tako zaradi
»V tujini študiram med drugim zaradi nasled-
nekoliko višje kakovosti kot tudi zaradi želje
njih razlogov: kvaliteta šolstva in odlični pogoji
po pridobitvi nekaj izkušenj v mednarodnem
za študij v Nemčiji, predvsem na Bavarskem,
okolju. Če primerjam s študijem v Sloveniji, je
širše zaposlitvene možnosti, tudi drugje po sve-
bil študij v tujini bolj intenziven in je zahteval
tu, ter spontano učenje tujega jezika. Verjamem
več sprotnega dela. Vsaj toliko kot akademski
sicer, da so slovenske naravoslovne fakultete
del pa se mi zdi pomembno tudi samo doži-
prav tako dobre oziroma so bile v preteklosti,
vetje življenja v tujem mestu ter poznanstva in
vendar se gotovo poznajo organizacijske
prijateljstva, ki jih dobiš z ljudmi od vsepovsod.
napake, s čimer se nemškim šolam ni treba
Vsekakor je odlična izkušnja, ki jo lahko vsako-
ukvarjati.«
mur le priporočam.«
47
Peter Ferjančič, Madison, Univerza v Wisconsinu – Madison (medicinska fizika)
Jernej Albreht, London, Kraljeva akademija za glasbo v Londonu (glasba)
Špela Flajšaker, Celovec, Koroški deželni konservatorij za glasbo in gledališče Klagenfurt (glasbena pedagogika in koncertna smer)
»Univerza v Wisconsinu – Madison je ena usta-
»Priti v nov kraj kot tujec ni lahko – treba se je
novnih inštitucij medicinske fizike, kar se pozna
vedno znova dokazovati, jasno predstaviti svo-
»Za študij v tujini sem se odločila predvsem
na utečenosti procesov, vrhunski opremljenosti
jo osebnost ter svoje cilje in nenehno sklepati
zaradi moje profesorice za flavto mag. Adèl
in kvaliteti raziskovalnega dela. Američani
nova poznanstva. Le tako se je mogoče aktivno
Oborzil. Že v času gimnazije sem obiskovala ure
cenijo vlaganje v znanost in univerza ima dobre
vključiti in sodelovati v tokovih kulture, saj
flavte pri njej. Je odlična flavtistka in pedago-
povezave z industrijo. To po eni strani omogoča
zaledja domovine tam žal ni. Vendar te stvari, ki
ginja, zato sem želela ostati pri njej in sem tako
dostop do najnovejše opreme, po drugi strani
se zdijo sprva prepreka, kmalu postanejo velika
leta 2012 po uspešno opravljenih sprejemnih
pa proizvajalci medicinskih aparatur na ta
motivacija in so vsaj zame osebno glavni motor,
izpitih pričela s študijem. Tukaj se počutim
način dobijo kvalitetne razvojne raziskave. Za
ki me žene naprej do uspehov. Predanost delu
odlično. Ljudje so zelo odprti in prijazni in tudi
študente to pomeni, da imamo možnost dela
in nenehna želja po napredovanju pa nista
samo mesto mi je zelo všeč, predvsem zaradi
na najnovejši opremi in raziskovanje resnično
potrebna samo v tujini, ampak tudi v domačem
pestre ponudbe klasičnih koncertov (kar je
novih stvari.«
okolju, pa naj si bo to študij glasbe ali kaj
za nas, študente glasbe, velik plus) ter ostalih
drugega.«
kulturnih dogodkov.« 47
Matic Vogrič, Brandford/Leeds in Zagreb, Metropolitanska univerza v Leedsu (optometrija in menedžment) in Veleučilište Velika Gorica (optometrija)
Mateja Ogrič, Aarhus, Univerza v Aarhusu (geologija)
Sabina Carli, Bruselj, Univerza v Kentu – Bruseljska šola za mednarodne študije (mednarodni odnosi)
»Prvič sem se odločila za študijsko izmenjavo v letu 2011, ker sem želela preizkusiti
»Za študij v tujini sem se odločila tako zaradi
»Nove možnosti, nova obzorja, nove povezave
sebe in odkriti, ali sem se sposobna povsem
želje po mednarodni izkušnji kot tudi zaradi
in seveda kontakti, ki jih pridobiš, so vredni
sama odpraviti v nepoznano deželo in tam
same narave moje stroke. Zame je izjemnega
več kot kakršnokoli predavanje na fakulteti.
živeti, študirati in pridobiti nove prijatelje brez
pomena razumevanje različnih pristopov
Življenje v Angliji je razgibano, multikulturno
vnaprejšnjih poznanstev. Po vrnitvi v Slovenijo
držav in drugih akterjev, znanje tujih jezikov,
in polno možnosti, če jih znaš obrniti v svojo
in uspešno opravljeni diplomi sem kaj hitro
kritičnost, a prilagodljivost, natančnost, a spo-
korist. Vložena energija in pridobljene izkušnje
sprejela odločitev za nadaljevanje magistrskega
sobnost sklepanja kompromisov. Prednost (bri-
prinesejo mnoge prednosti, ki so v poklicu
študija na Danskem. Študij v tujini te dnevno
tanske) univerze, ki sem jo izbrala, je definitivno
ključne za doseganje ciljev. Samostojnost in
postavi pred nove izzive in situacije, na katere
v pristopu, ki je povsem drugačen od študija
samoodločanje prineseta odločitve, ki jih moraš
nisi pripravljen, pa si jih vseeno vsakič znova
v Sloveniji – tukaj je ključen lasten razmislek,
zagovarjati in stati za njimi.«
sposoben rešiti.«
ogromno je samostojnega dela, kritičnega ocenjevanja, grajenja na samem sebi, manj oziroma praktično nič je učenja na pamet.«
Nina Nagode, Miami, Mednarodna univerza na Floridi (nutricionistika in dietetika) »Za študij v tujini sem se odločila, ker mi omogoča združitev športa (tenis)
Matevž Straus, Bruselj/Dunaj/Kopenhagen/Madrid, Vrije Universiteit Brussel/Universite Libre de Bruxelles/Univerza na Dunaju/Univerza v Kopenhagnu/Avtonomna univerza v Madridu/Univerza Complutense v Madridu (urbane študije)
in pol ter študijskih obiskih okrog 10 držav lahko rečem, da ima vsako mesto in vsaka država svoje dobre plati, izjemne lastnosti, a tudi probleme in svoje 'falerje'. Sošolci se mi čudijo, ko pripovedujem, kaj vse izvira iz te majhne Slovenije, in
in študija. V Sloveniji bi morala dati prioriteto
48
riti, da je v tujini vedno bolje kot doma. Po letu
športu ali študiju, tukaj pa športu dajo veliko
»Življenje in študij v tujini – v mojem primeru
si po malem želijo ponovnega obiska. Sloveniji
več pozornosti in si posledično mnogo bolj
v štirih državah – sta zagotovo drugačna kot v
in Idriji manjka le še pogum – pogum povedati
cenjen kot pri nas. Pomagajo ti uskladiti tako
Sloveniji. So si pa med sabo zelo različne tudi te
in pokazati svetu, da nismo kar tako, ter pogum
študij kot tudi šport.«
države, zato je nesmiselno in kratkovidno govo-
preglasiti domače nergače, ki nas 'žlajfajo'.«
TUJINA
Ana Vehar, Berlin, Tehniška univerza v Berlinu (urbana in prostorska sociologija)
Katjuša Koler, Sheffield, Univerza v Sheffieldu (medicinska genetika)
Nina Troha, San Francisco, Univerza v Stanfordu (kvantitativne finance)
»Pri odločanju za podiplomski študij se nisem
»Življenje v tujini odpre številna vrata za
»Izven meja Slovenije so me gnale mladost,
odločala med Slovenijo in Nemčijo, temveč
prihodnost in je kvalitetna odskočna deska
energija, vedoželjnost in želja po spoznavanju
med Ljubljano in Berlinom. Atraktivnost večjih
za nadaljnji študij in življenje v tujini. Največji
sveta. Možnost, da lahko odidem na študij v
mest, ki nam jo je pred kratkim s konceptom
plus so številna mednarodna prijateljstva, ki ti
tujino, se mi je vselej zdela privilegij. Hvaležna
»Weltreichweitenvergrößerung« (širjenje sve-
razvijejo in odprejo pogled na svet, ter seveda
sem, da sem bila vzgojena v družini, kjer je
tovljanske perspektive) pojasnjeval dr. Hartmut
omogočijo cenejša potovanja po vsem svetu.
delo pomembna vrednota. Prav trdo delo in
Rosa z Univerze v Jeni, neizbežno spremljajo
V časih, ko se zbudi domotožje, ta poznanstva
mnogokatero odrekanje je obrodilo sadove in
grozote metropol. Barvitost berlinskih četrti
postanejo nova začasna družina. S časom se
prislužila sem si štipendijo, ki mi je omogočila
mi v primerjavi z Ljubljano žal res omogoča
navadiš, da namesto avtobusa ujameš domov
tudi finančno neodvisnost in s tem svobodo pri
dostop do številčnejših svetov. Na vseh pod-
letalo in namesto z navadnim klicem pokličeš
odločanju. Na vse skupaj sem vedno gledala kot
ročjih vsakdanjega življenja mi namreč opira
rajši po Skypu. Ker živim vsak dan v angleščini,
na priložnost, da se lahko zares osamosvojim,
raznolike možnosti. Istočasno pa me evropska
slovenščina postaja vse težja, nekatere besede
se posvetim študiju, si izboljšam zaposlitvene
in vse bolj globalna priljubljenost Berlina mori
se zgubijo, ampak ne glede na vse še vedno
možnosti, izpopolnim znanje tujih jezikov in
z utrujajočimi selitvami in neskončnimi iskanji
znam 'zawit pa idrsku.' Vedno je lepo priti do-
nenazadnje bolje spoznam tudi samo sebe.
stanovanj.«
mov v Idrijo in moram reči, da mi vsi zavidajo,
Izkušnja mi je odprla mnogo možnosti za
ko rečem: 'Slovenija je moj dom.'«
naprej in me obogatila. Pot ni bila vselej lahka in je ponujala mnogo izzivov, a hkrati mi je pomagala rasti in spoznavati, kaj je v življenju zares pomembno.«
49
49
Knapi in knapovšna Anekdote, vici, rudarske lumparije, pa tudi trpke zgodbe in pripovedi o surovih razmerah globoko pod površjem so neločljiv del idrijske Unescove svetovne dediščine. Spoznajte življenje idrijskega rudarja skozi nekaj kratkih zgodb. ZAJEBAN OBERGUTMAN Ena izmed stvari, ki so se razlikovale od jaška do jaška, je bila strogost nadzornikov – v jašku Frančiške (jašek Borba) so bili ti namreč »bel zajebani« kot v Kajzerju (jašek Delo). Tako je imel obergutman v Frančiškah pisarno na vrhu stopnic, od koder se je videlo do vrat kopalnice, ki pa nikoli niso bila namazana. Ko je zaslišal škripanje, je zagledal knapa, ki je predčasno prišel s šihta, – in stekel za njim. Konec meseca, ko se je rudarje ponovno razporejalo na delovišča, pa jih je kaznoval s slabšim delovnim mestom.
Obergutman: rudarski nadzornik
MLADI IN STARI KNAPI NE SEDIJO SKUPAJ Mladi knapi so v prvih letih dela pri rudniku precej »nasrkal« – najprej so morali v topilnici »žukat šuta«, nato »laufat«, šele kasneje so lahko delali kot kopači, nakladači … A starejši rudarji so jih tudi kasneje le stežka sprejeli medse – ni jim namreč bilo povšeči, da imajo mladi fantje višjo izobrazbo in bolje plačano delo kot »stari knapi«. V jami je celo veljalo nenapisano pravilo, da mladi knapi ne smejo sedeti v družbi starih knapov – lahko bi namreč slišali, kaj govorijo. Žukat šuta: drezati rudo v pečeh, pri čemer se sproščajo strupeni plini
Laufati: teči; laufarji so v teku porivali vozičke z rudo 50
KNAPI POLENTA JE! Rudarji so med vojno pogosto malicali polento. Nekega dne so v času malice sedeli na klopci in vpili: »Palinta je, palinta je!« ravno takrat, ko je mimo pritekel na novo zaposleni laufar. Ta je v prepričanju, da rudarji s polento zmerjajo njega, odgovoril: »Pačakte, pačakte par dni, sm now, se bam že naučiw, de bam bel naglu šaw.«
Palinta: idrijski narečni izraz za polento Laufar: tekač; rudar, ki v teku poriva vozičke z rudo
NAMEST ZA DLESNI JE ŠLU ZA ZABI Posledice zastrupitve z živim srebrom so občutili predvsem tisti rudarji, ki so delali na izrazito srebrnih območjih. Prej kot v enem tednu so se pojavili značilni simptomi – utrujenost, žeja, nespečnost, tresavica in »sladka usta«. Take rudarje so najprej premestili na manj srebrna območja, dokler se simptomi niso unesli, kasneje pa so rudarjem, zaposlenim na srebrnem in v topilnici, začeli deliti špeh, ki je nase vezal živo srebro in omilil simptome. Rudarji naj bi ta špeh zataknili nad dlesni in ga žvečili med delom, a ga je večina raje odnesla domov, kjer so z njim zabelili polento ali pa so žene spekle ocvirkovco. »Ta towsta pušta sm prnisu,« so knapi dejali svojim ženam.
Na srebrnem: območja z visoko vsebnostjo samorodnega živega srebra Špeh: mast Acwirkawca: pogača z ocvirkovim nadevom
LJUDJE IN KNAPI Rudarji so pogosto hodili pit k Didiču v Kanun. Nekega dne sta se tam srečala dva znanca. Eden se je ravno namenil v gostilno, drugi pa je odhajal. Pa je prišlek vprašal odhajajočega: »A je nutr kej ldi?« »Neč,« je odgovoril, »le niki knapaw je!«
Pri Didiču: nekdanji idrijski hotel Kanun: rudarski bar v kletnih prostorih bivšega hotela pri Didiču Knap: idrijski narečni izraz za rudarja
KDO JE COPATA? Rudarji so svojo moškost izkazovali na različne načine. Nikakor se na primer ni smelo vedeti, da kdo doma kakorkoli pomaga ženi, četudi so pomagali vsi. Nekega petka sta se po koncu šihta pogovarjala dva rudarja. Pa pravi eden izmed njiju: »Krucefiks, jutr je sabuta, bam spet ribaw!« V tistem trenutku se je zavedel svojega priznanja, obmolknil in osramočeno pogledal tovariša. Ta je razočarano pripomnil: »A, ti tud!«
Knapi in knapowšna: Povej mi eno po rudarsko
Projekt »Povej mi eno po rudarsko« oživlja živo dediščino rudarjenja v
Izvedba: Idrija 2020, Center za idrijsko dediščino, Rudnik živega srebra Idrija
Idriji – s pripovedovanjem, zapisom in spletno predstavitvijo zgodb in
Besedila: Katja Miklavčič, Drejc Kokošar, Matevž Straus, Marko Serafimovič
spominov rudarjev in drugih rudniških delavcev želimo ohraniti tiste
Intervjuji z rudarji: Matevž Straus, Urban Šlabnik, Martina Peljhan
elemente bogate idrijske dediščine živega srebra, ki počasi, a vztrajno
Ilustracije: Jana Kocjan
izginjajo v pozabo.
51
Kdo je ona? Nekaj je moč pojasniti z negacijo. Tako, da povemo, kaj Nekaj ni. Še več, ta lastna negacija Nečesa, ta njegov antipod, Nekaj pogosto določa ekvivalentno z intenziteto svoje raznolikosti od tega istega Nečesa. Antipod je platforma, na podlagi katere Nekaj zasije v vseh svojih dimenzijah. Tako kot na povsem banalni ravni sončno vreme definiramo v relaciji do oblačnega, lahko zarišemo tudi preteklo podobo Idrijčanke v odnosu do splošnsprejete družbeno skonstruirane(zgodovinske) vloge ženske. Besedilo: Katja Miklavčič
52
IZPOSTAVLJENA
A preden se posvetimo idrijski ženski, če želite
jena zasebni, tu sta svoboda in samostojnost
je preko opravljanja vršil nadzor skupnosti.
knapovi ženi, skočimo za hip v Anglijo. H
po zgledu svete družine zagotovljeni samo
Ker so vse vedele vse, so vsi vedeli vse. Niso
gospodinji, kot jo je v kontekst zgodovinskega
moškim.
klekljale samo čipk, marveč so vzporedno
časa in prostora umestila Ann Oakley. Ključna
tkale tudi socialni zemljevid ulice, soseske,
predpostavka Oakleyjeve je ta, da sta se vlogi
Iz prostrane Slovenije pa končno v Idrijo. Ker
mesta, okolice. Ali prej omenjeni ponižnost in
spolov na novo definirali v dobi industrializa-
namen članka ni primerjanje neprimerljivega,
umirjenost sodita k pravkar zapisanemu? Kdo
cije. Ta je s svojim pričetkom sredi 18. stoletja
pač pa svojeglavo iskanje višje resnice iz per-
bi vedel ...
družini odvzela primarno proizvodno funkcijo
spektive manj konvencionalnih zornih kotov,
in postopoma ženske izrinila iz novega, tovar-
naj kar takoj opozorimo, da idrijske ženske ne
Nadalje je tako kot ashtonska tudi idrijska
niškega procesa dela. Moški je tako prevzel
bomo umeščali v model, ki ga opiše Oakleyje-
ženska pogosto razporejala z družinskim de-
vlogo tistega, ki družino preživlja, ženski pa je
va. Zato, ker idrijska ženska izven doma, torej
narjem ali pa o njegovi porabi vsaj soodločala.
bila dodeljena vloga vzgoje otrok. Povedano
v rudniku, ki je bil v svoji petstoletni zgodovini
Posredni dokaz za to najdemo v tej kratki
drugače, ženski polje javne sfere spolzi iz rok
edini množični zaposlovalec v mestu, ni delala.
šaljivi anekdoti:
kot pesek med prsti, potisnjena je v objem
Torej, ker se idrijska ženska ni imela priložnosti
domačnosti in zasebnosti. V času, ko se ne po-
zares zaposliti in ker se zaradi specifičnosti
Dve knapovski ženski se pogovarjata. »Onega
sveča gospodinjenju, ji preostane zgolj to, da
monopola rudnika industrializacija Idrije prak-
v jami je ubilo. A veš, koliko je dobila po njem!«
sloni na oknu ob pogledu na ograjo, ki posest
tično ni dotaknila, o domestifikaciji idrijske
»Verjamem. Saj mojega ni pa nikoli zraven,
njene družine ločuje od sosedove.
ženske, o njenem premiku iz javne v izključno
kjer se denar deli.«1
zasebno sfero, sploh ne moremo govoriti. In Oakleyjeva kot primer spolne diferenciacije, ki
morda gre ravno pri umanjkanju procesa do-
V kolikor na klekljanje torej ne pogledamo
strukturira zasebno sfero, navaja model Ash-
mestifikacije za platformo, botro vsem karakte-
zgolj z vidika ponujene možnosti za klepet na
tona, opisan v delu Premog je naše življenje.
ristikam idrijske ženske, ki so se izoblikovale v
ulici (za katerega smo ugotovili, da nikakor ni
Oakleyjeva povzema, da je v Ashtonu moški
odnosih polj javnega in zasebnega v mestu in
bil »samo« klepet), marveč tudi z vidika doda-
zaposlen v rudniku, ženska pa dela doma.
jih bomo navajali v nadaljevanju.
tnega zaslužka, lahko to aktivnost predstavimo
Nadalje piše, da je ženska tista, ki poskrbi,
v smislu dvojnega vsaj delnega nadzora. A
da je dom zavetje moškemu po delu. Od nje
Smiselno je, da se torej za začetek posvetimo
o tem nadzoru, ki bi mu najverjetneje brez
se pričakuje, da je bivališče urejeno, da je
vprašanju, kje se v mestu konča zasebno in
težav dodali pridevnik panoptičen, morda celo
kosilo nared in da je pripravljena ustreči vsaki
prične javno. Kje se konča javno in prične za-
orwellovski, nekoliko več pozneje.
njegovi želji. Prav tako je ona tista, ki razporeja
sebno, če vam je ljubše. V kolikor se spomnimo
z denarjem, ki ga zasluži mož, ta pa jo stalno
na skupinsko klekljanje na ulici, ki je bilo po
opominja, da opravlja težko delo.
pričevanju naših babic in dedkov stalnica na
Ona je ženska, ona je š…..
meniju mestnega dogajanja, hitro ugotovimo,
Že v ashtonskem modelu je nakazano, da
da se knapova žena za razliko od ashtonske
je vloga ženske nasprotna moževi. Zasebna
gospodinje ne dokazuje samo z gospodinje-
sfera, ki jo koordinira ženska, je delovala kot
Iz Anglije nazaj v Slovenijo in slovenski tisk
njem, marveč drži v rokah tudi vajeti socialne
dopolnjevalna javni sferi v domeni moških .
devetnajstega stoletja, v čas, ko je industri-
plati in komunikacije družine, ki se je navadno
Podobno kot ashtonska je tudi idrijska ženska
alizacija dosegla tudi našo deželo. Slično s
odvijala prav med klekljanjem na ulici. Sodeč
opravljala kompenzacijsko funkcijo. Po pripo-
situacijo v Angliji so se tudi na slovenskem izo-
po spominih vdov knapov so ženske med
vedovanju vdov knapov so te vedno poskrbele
blikovali prenekateri mehanizmi, ki so utrjevali
klekljanjem govorile o vzgoji otrok, so pa tudi
za svoje može, ko so se vrnili z dela. Njihova
moško dominacijo. Maca Jogan v svojem delu
opravljale. V rokah so imele svojevrstno moč,
primarna skrb je bila torej toplina doma, kna-
Seksizem v vsakdanjem življenju zapiše, da
moč besed, ki jo ženskam pripisuje tudi Jogan.
pova žena je po anekdoti nesrečnemu možu
Ponižna, nerazsodna, čustvena
je tisk 19. stoletja kot tipične ženske lastnosti poudarjal »ponižnost, potrpežljivost, umerje-
celo priskrbela vino, konzumacije katerega Čipka na čipko na čipko na čipko …
nost, nerazsodnost, čustvenost, rahločutnost,
knapovske žene navadno niso podpirale, kar je očitno tudi iz drugega zapisa.
milobo«. Jasno je tudi razlikovanje med javnim
Klekljanje na ulici je torej idrijski ženski pred-
in zasebnim, kjer je javno, kot smo že omenili,
stavljalo legitimen umik (v dejanski funkciji
Janki Polžev, tudi Kardelj imenovan, je imel
ženski nedostopno. Javna sfera je torej nadre-
premika) iz zasebne v javno sfero, kjer se
črn dan. Ves zbit in nesrečen je pritaval s šihta 53
domov, tiho je sedel v kot in zgolj molčal.
gledišča zagotovo ugodneje, če mož pije
potiho, ljubko. Tudi tako, da ga med drugim z
Ženi se je tak kot je bil le zasmilil in naročila je
doma. Kjer ga lahko, ponovno, nadzoruje. Kjer
opravljanjem gospodinjskih opravil pripravi
pobu: »Pejt fotru pa pau litra ipauca.« Baje so
ji z vinjenim besedičenjem ne povzroča preg-
do aktivnega delovanja v zasebni sferi, ki je v
se možakarju v lepem razjasnila obzorja in s
lavic in kjer ne more neomejeno zapravljati.
njeni domeni. Seveda se o tem ni govorilo. Šlo
svojim baritonom je povedal: »Trkaj na blaga srca in nebeška vrata se ti bodo odprla.«2
je za skrivnost. Priznanja, kot je sledeče, je najti Knap iz drugega zapisa se na pobudo žene
skoraj tako težko kot iglo v senu:
celo odloči priti domov trezen. Velika verV Idriji je bilo 36 gostiln. Zdaj si pa zamislite,
jetnost je, da se je zbal ženinega svarila, da
Rudarji so svojo moškost izkazovali na različne
koliko se ga je pilo. Možakar je bil že skoraj
bosta v primeru nadaljevanja alkoholizma
načine. Nikakor se na primer ni smelo vedeti,
kronik. Žena mu je rekla: »Če ne boš nehal piti,
nekaj ukrenila skupaj. V kolikor to prevedemo
da kdo doma kakorkoli pomaga ženi,
bova midva morala nekaj ukreniti!«Je rekel:
v jezik knapa, midva zagotovo pomeni težave.
četudi so pomagali vsi.
»Žena, danes bom prišel čisto trezen.«In res.
Pomeni ženino vtikanje v njegovo odvisnost, ki
Ko je hodil mimo gostiln, je bil čisto moker
v javni sferi služi kot sredstvo za dokazovanje
Nekega petka sta se po koncu šihta pogovarja-
od napora. Že gor je hodil, mimo Nebes, pa je
njegove moškosti.
la dva rudarja. Pa pravi eden izmed njiju: »Kru-
le še komaj zdržal. Ko je prišel pred hišo, si je
cefiks, jutr je sabuta, bam spet ribaw!« V tistem
oddahnil in si rekel: »Polde, zdržal si! Tokrat si
V kolikor naš argument stopnjujemo, lahko
trenutku se je zavedel svojega priznanja,
ga zaslužil dva deci. Hajd nazaj!«3
zapišemo, da se je avtoriteta domnevno
obmolknil in osramočeno pogledal tovariša.
nerazsodne (idrijske) ženske vzpostavila ob
Ta je razočarano pripomnil: »A, ti tud!«4
Iz obeh zapisov je očitno, da sta soprogi
brzdanju knapove nezmernosti, samostalnika,
knapov skrbeli za njuna stanja, dejanja in
ki se v rudniških aktih uporablja predvsem za
V začetnih odstavkih je bilo zapisano, da se
delovanja ter da sta ubirali pot za uravnavanje
opis njegovega odnosa do alkohola. V kolikor
ključ o vlogi idrijske ženske skriva v razkrinka-
njunih težav. S skrbnostjo sta kompenzirali,
prej omenjeno stereotipno lastnost ženske,
nju odnosa javne in zasebne sfere v Idriji. In
dopolnjevali, popravljali, iskali točko ravno-
nerazsodnost, opredelimo kot negacijo razso-
ker smo omenili tako posege Idrijčanke v polje
težja moža, ki mu je zagotavljala udobje na
dnosti, je ženska veljala za nezmožno razum-
javnega in zaznali zamajanje avtoritete knapa
presečišču javne in zasebne sfere. V prvem
nega razmišljanja in premišljenega delovanja.
v polju zasebnega, lahko zapišemo, da idrijska
zapisu v šaljivem stavku knap celo uporabi
In če nezmernost opredelimo kot nasprotno
ženska skupaj z moškim ustvarja mesto.
besedo blaga srca, ki potrjuje prej omenjeno
zmernosti, potem se nezmerna oseba ne
Verjetno je bilo to védenje vedno prisotno, a
domnevno tipično žensko karakteristiko. A na
zmore držati prave mere in pretirava. In kdor
gotovo nikoli artikulirano, kaj šele analizirano.
(ne)zavedni ravni je idrijska ženska dodeljeno
pretirava, četudi zgolj na določenem področju,
Zato tudi zapisov o javnih priznanjih, kot je
družbeno vlogo obrnila sebi v prid.
(tam) ni zmožen razumnega in premišljenega
sledeči, ni veliko.
delovanja. Knap se z nezmernostjo torej pribIn tako zamajala dominacijo knapa, moškega.
ližuje domnevni ženski nerazsodnosti. Moški
So bili knapi zbrani v Šelštvi, v Antonijevem
Če smo predhodno tezo o moški dominaciji
pa se po Freudu boji okužbe z ženskostjo, saj
rovu. Obergutman je stanoval v zgornjih
rušili zgolj posredno, preko omembe dvojnega
bi se v tem primeru pred drugimi izkazal za
prostorih. Zjutraj je imel berilo za gornjo jamo.
nadzora in tako potiho, da besedne zveze mo-
nespodobnega.
Knapi so bili zbrani, čebljali so kot kakšne
ška dominacija v kontekstu Idrije niti zapisali nismo, ta dva zapisa njene temelje zamajeta v
babe. Obergutman je opravljal berilo, seveda Zdaj vemo, kdo je čipka?
celoti. Brez nežnosti in usmiljenja. Dejstvo je,
se ga ni nič razumelo. Je vzrojil, udaril po mizi in rekel: »Tiho, tukaj govorim jaz!«
da ženi knapoma nista podrejeni v klasičnem
Četudi svojeglavo in morda za bolj izbrane
smislu pomena besede, prav nasprotno. Mož
okuse prenagljeno, celo površno, smo doka-
Nastane tišine v tisti mali dvoranici, oglasi se
prve je navdušen nad dejstvom, da bo domov
zali, da idrijska ženska ne skrbi samo za repro-
eden od zadaj: »Na vrh pa Katra!«5
dobil vino na željo svoje soproge. Zadovoljen
dukcijo vlog knapa in klekljarice, marveč ima
je, saj se mu je pripetilo nekaj povsem neob-
preko različnih, že omenjenih vzvodov, moč
ičajnega, na prvi pogled povsem skreganega
posegati vsaj posredno, če ne že neposredno
z zdravorazumsko logiko. Nebeška vrata, ki jih
v polje javne sfere, za katero je veljalo, da je
lahko interpretiramo tudi kot vrata gostišča
povsem v moški domeni. S posrednim pose-
Nebesa, se mu bodo namreč tokrat izjemoma
ganjem v javno sfero ne priznava družbene ne-
odprla, ne da bi stopil iz zasebne sfere. A v
moči, ki je sicer pripisana njeni družbeni vlogi.
kolikor pogledamo preko tančice empatične
V kolikor pogledamo na realnost s kančkom
Idrijska ženska v vzorce čipke zavija rudo.
skrbi, ne uidemo preračunljivosti njenega akta.
dramatičnosti, morda lahko celo zapišemo,
S prekrivanjem prikriva njeno surovo formo,
V kolikor je presodila, da nesreče moža ne bo
da si je idrijska ženska do določene mere
ji daje toplino, vsebino. S tem jo nadzoruje.
pregnalo nič drugega kot alkohol, je z njenega
podredila lastnega moža, knapa. Prefinjeno,
Zavedno ali nezavedno. Bolj ali manj očitno.
1Povzeto po zapiskih Rafaela Trpina (po pripovedovanju Marjana Bončine) 2Povzeto po zapiskih Rafaela Trpina.3Povzeto po: Kleindienst, L. et al. 1995. Bam knapa vzela, bam zmeraj vesela: idrijske anekdote in smešnice. Ljubljana: Kmečki glas.4Povzeto po: Straus, M. (ur.) 2014. Knapi in knapowšna: Povej mi eno po rudarsko. Dostopno na: http://www.antonijevrov.si/rudarska/index.html (4. april 2015).5Povzeto po: Kleindienst, L. et al. 1995. Bam knapa vzela, bam zmeraj vesela: idrijske anekdote in smešnice. Ljubljana: Kmečki glas. 54
300 let tradicije, 1 leto ustvarjalnosti. Inovativni izdelki iz idrijske Ä?ipke po avtorskih vzorcih mladih oblikovalk. Klekljano v Idriji.
www.theidrialace.com
»Revija TBI je primer odlične prakse, kakšne naj bi bile urbane, mestne revije. Spodbudno je, da to profesionalcem in političnim veljakom lahko pokažejo mladi.« - Strokovna žirija Nagrad POMP, nagrad za vsebinski marketing
56