1 minute read
KULTÚRA: Betekintés a népzenészek életébe – Rendek között, vonók mögött
Next Article
Az Ördögtérgye Néptáncegyüttes tizenhetedik alkalommal szervezte meg 2021. szeptember 23–25. között a Kolozsvári Népzene- és Néptánctalálkozót, melyre a Kolozsvári Diákművelődési Házba és a Romulus Vuia Néprajzi Parkba látogathattak el az érdeklődők. Mi a Rendek között, vonók mögött nyitóelőadásra néztünk be, mely betekintést nyújtott a népzenészek informális életébe, mint a neve is mondja: a rendek közötti, vonók mögötti életükbe.
Laikusként, de még a néptáncot, népzenét szerető, gyakorlóként is, legtöbbször a zenészeket színpadokon látjuk, ahol néptáncegyüttesek talpalávalóját húzzák. Emellett ott vannak a táncházak, saját fellépések. De hol muzsikál a zenész kedve szerint? A Rendek között, vonók mögött előadás bemutatta egy 21. századi zenész életét, korlátait, vágyait. Olyan kérdésekre válaszol, mint hogy milyen ma népzenésznek lenni, milyen amikor maguknak zenélnek, s milyen, amikor másnak, mi történik két táncrend között. Ezeknek a kérdéseknek a megválaszolásában segítségük volt a legjobb barátjuk: a vonó. „Olyan koncertet szerettünk volna, ami rólunk, népzenészekről szól. A közös heltais táncházakban és egyéb alkalmakon egy jó társaság kovácsolódott össze. Felmerült a koncert kérdése, s ez a téma tűnt a leginkább kézenfekvőnek. Fontos elv volt, hogy legyen egy üzenete, szervezett legyen. Ezért a felvezetés is ugyanakkora szerepet játszott, mint maguk a történetek, amelyek megalkotásánál saját élményekből inspirálódtunk” – nyilatkozott Dénes Károly, aki konferált, nagybőgőzött és csellózott. Felvezetőként verbunk-összeállítás, majd felvidéki muzsika szólt. Több kis történet, élethelyzet tárult elénk, amelyek Dénes Károly által voltak átvezetve és röviden szóban bemutatva. Kezdésként láthattuk, hogy milyen is az, amikor négy prímás keveredik egy táncházba külön falvakból, külön elképzelésekkel és hangzásvilággal. Egy következő mozzanat a gyerektáncházak kérdése volt. Mindannyian ismerünk gyerekdalokat, ezeket egyszerű dallamok, ismétlődő szövegek jellemzik leginkább. Párnál még gyerekkorunk óta szemet forgatunk, annyira unjuk már őket. Ez a népzenészeknél is ugyanígy van, akik számtalan gyerektáncházat zenéltek végig. Cifrázva nem hallottuk eddig ezeket, most viszont bemutatták, hogy milyen is lenne az, ha úgy húznák, ahogy a lelkük kívánja. Ebben segítségükre volt egy mindenkit meghökkentő „hangszer” is, a zacskó, kiegészítve a klasszikusokat.
![Jelenet a Rendek között, vonók mögött előadásból](https://assets.isu.pub/document-structure/211021073927-26c0c3496002fd5c8b0bd82bfe8facac/v1/88863865a5347d021a53d6344cfb6e12.jpeg)
Jelenet a Rendek között, vonók mögött előadásból
Fotó: Bethlendi Tamás
A román folklór kissé idegen koncepció a magyar népzenészek számára, de ettől nem idegenkedve azt is hallhattuk az előadásban. Egy további élethelyzet helyszíne egy mulatság, ahol új stílusú népzenét kérnek a zenészektől. Ez nem túl kedvező általában nekik, de mit is tehetnének? Az a lényeg, hogy jó legyen a hangulat, szívből nótázzon a társaság. Végezetül pedig egy kalotaszegi rendet zenéltek tisztán, salakmentesen.
Nagy Andrea