Sopivat öljyt
![](https://assets.isu.pub/document-structure/230105072154-c0cac3b84c46d7da1c6ea238b8174b96/v1/70eae4278576123b98e33004261ffeba.jpeg)
Reilun kokoinen juureen leivottu leipä, joka sopii upeasti leipäpöytiin. Rapean kuoren alla on pehmeä sisus.
Laktoositon I Vegaaninen
Pakkauskoko: 6x600g (600 g) I Tuotenumero: 220099 I Meira Nova: 1007059
Juureen leivotun leivän ihanuus piilee siemenissä ja jyvissä. Se on rapea ulkoa ja pehmeä sisältä.
Laktoositon I Vegaaninen
Pakkauskoko: 9x405g (400 g) I Tuotenumero: 218065 I Meira Nova: 1007032
Isovanhempiemme lapsuudessa, pula-aikana 1930–40-luvuilla moni perhe eli todellisessa niukkuudessa, silloin pulaa oli lähes kaikesta. Sähkö ei vielä ollut jokapäiväisessä elämässä niin tärkeässä roolissa kuin tänä päivänä, mutta varmasti myös sähkön ja muunkin energian osalta oli haasteita.
Vuonna 1973 alkaneen öljykriisin taustalla oli sota, jonka johdosta Lähi-idän öljynviejämaat rajoittivat vientiä Israelia tukeneisiin länsimaihin ja korottivat öljyn hintaa merkittävästi. Vaikutukset olivat silloin kovia myös Suomessa ja joulukuussa 1973 valtioneuvosto julkisti valmiuslakiin nojaavan laajan energiansäästöohjelman. Sillä se pyrki vähentämään tarpeetonta energiankulutusta ja minimoimaan haitat elinkeinoelämälle ja yhteiskunnan kriittisille toiminnoille. Toimenpiteinä muun muassa tieliikenteessä asetettiin nopeusrajoituksia ja moottoriteiden valaistukset kiellettiin. Kodeissa suositeltiin laskemaan sisälämpötilaa ja vähentämään valaistusta ja ilmastointia, myös harrasteilmailu ja moottoriajoneuvokilpailut kiellettiin. Seuraava energiakriisi tuli jo samalla vuosikymmenellä, kun Iranin vallankumousta seurasi uusi öljykriisi vuonna 1979. Kriisien johdosta alettiinkin maailmalla aktiivisesti kehittämään uusia energia muotoja öljyn korvaajaksi. Tämän päivän tuulivoimateknologia pohjautuu Yhdysvalloissa 1970-luvulla kehitettyihin tuuliturbiineihin ja samalla vuosikymmenellä asennettiin Valkoisen talon katolle myös jo aurinkopaneelit.
Japanissa Fukushiman luonnonkatastrofi aiheutti ydinvoimalaonnettomuuden 2011 ja siitä seurasi laaja ydinvoimaloiden alasajo. Tämä yllättävä energiavaje käynnisti koko Japanissa ison energiansäästö- ja energiantehostamisohjelman, jotka jatkuivat lopulta useita vuosia. Huippukulutusta leikattiin teollisuudessa siirtämällä toimintaa öihin ja aamuihin, kaupalliset toimijat ja kotitaloudet leikkasivat kulutustaan ilmastointia ja valaistusta vähentämällä ja siirtymällä energiatehokkaampiin laitteisiin. Osa säästötoimista jäikin Japanissa osaksi normaalia toimintaa ja energiatehokkaampiin laitteisiin siirtyminen rajoitti kulutusta myös tulevina vuosina.
Emme siis ole ensimmäistä kertaa ihmiskuntana tai Suomessa tilanteessa, jossa meidän täytyy sopeuttaa omaa toimintaamme, kun on pulaa jostakin, nyt erityisesti sähköstä. Sähköä kun ei voi varastoida, vaan huippukulutusta vastaava määrä sähköä pitää myös tuottaa juuri silloin kun tarvetta on. Energian kulutuksen pienentämiseen on moni yritys ja myös kotitaloudet tehneet jo oman osansa syksyn aikana, mikä onkin sähkönsäästön näkökulmasta, mutta myös taloudellisesti järkevää toimintaa. Näin on tehty myös Meira Novalla ja lisäksi olemme kesän jälkeen tehneet tarkempia toimenpiteitä, suunnitelmia ja harjoituksia mahdollisen sähkökatkon osalta, jotta pystymme minimoimaan sen vaikutukset.
Paljon on varmasti vielä kaikilla parannettavaa, mutta uskon vahvasti siihen, että myös tämä energiakriisi muuttaa meitä kaikkia pysyvästi ja vauhdittaa kestävän kehityksen keinoin uusiutuvan energian tuotantoteknologioita ja lisää investointeja energiatehokkuuteen ja vihreän sähkön tuotantoon.
Tehdään töitä sen eteen, että selviämme kaikki talvesta ilman sähköpulasta johtuvia sähkökatkoja. Säästetään sähköä ja pienennetään huippukulutusta kello 8–9 ja 17–19, jolloin kulutus on Suomessa suurinta. Helppoahan se ei ole, mutta pienetkin muutokset kannattaa toteuttaa.
Tulkoon vuodesta 2023 teille kaikille parempi!
1Nova on Meira Novan lehti foodservice-alan asiantuntijoille. Se antaa tietoa trendeistä, ajankohtaisista asioista ja tuotteiden käyttötavoista sekä tarjoaa vinkkejä ruokalistan suunnitteluun. Tervetuloa lukemaan!
Tehdään töitä sen eteen, että selviämme kaikki talvesta ilman sähköpulasta johtuvia sähkökatkoja.
Pasi Berggren, toimitusjohtaja
Tutustu tulevan kauden uutuustuotteisiin. Lisätietoja saat Meira Novan yhteyshenkilöltäsi!
Novan numerossa 2/23 esitellään tex-mex-keittiön herkkuja. Lehti ilmestyy 1.2.
Keittiössä ja ruokasalissa käsihygieniatuotteita kuluu merkittävästi. Siksi myös se on merkittävää, että uudistuneella Erisan Pro -tuotesarjalla on pienempi hiilijalanjälki Jatkossa pumppupullopakkaukset valmistetaan 100% kierrätysmuovista, ja etanolipohjaiset käsihuuhteet kasviperäisestä bioetanolista.
Uudistunut Erisan Pro auttaa sinua huolehtimaan käsihygieniasta kestävällä tavalla.
Kierrätysmuovin ja bioetanolin käyttöön siirtyminen ovat askeleita kohti Kiillon ympäristötavoitteita. Lue lisää skannaamalla QR-koodi tai siirtymällä osoitteeseen: www.kiilto.fi
Lehti julkaistaan myös sähköisenä osoitteessa issuu.com/novalehti
Oikean öljyn valitseminen aiheuttaa joskus päänvaivaa. Kokosimme avuksi vinkkejä ja öljyvalikoiman.
Lagerblad valmistaa maittavaa ruokaa teollisessa mittakaavassa
Japanilainen keittiö on paljon muutakin kuin sushia
Mistä on hyvä hotellikokemus tehty?
JULKAISIJA: Meira Nova Oy
SOK-yhtymä
Palkkitie 10, 04300 Tuusula Puh. 010 76 86500
Meira Nova on vuonna 1991 perustettu foodservice-alan toimitustukku. Asiakkaitamme ovat ravintolat, hotellit, henkilöstöravintolat ja julkisen sektorin suurkeittiöt. Meira Nova on SOK:n tytäryhtiö.
PÄÄTOIMITTAJA
Pasi Berggren, toimitusjohtaja
TOIMITUSNEUVOSTO
Pasi Berggren, Petri Kanerva, Iina Loikala, Marika Koskimäki, Arja Liimatainen, Terhi Liukkonen, Jenni Naakka, Leena Honkaniemi
TOIMITUS JA ILMOITUSVARAUKSET Leena Honkaniemi Puh. 010 76 86507 leena.honkaniemi@meiranova.fi
KONSEPTI JA TAITTO Avidly PAINOPAIKKA Grano
OSOITTEENMUUTOKSET JA TILAUSTEN PERUUTUKSET Tiina Liimatainen, puh. 010 76 86586 tiina.liimatainen@meiranova.fi
ISSN 2323-9913 (Painettu) ISSN 2323-9921 (Verkkojulkaisu)
atkustin hiljattain Amerikassa rannikoiden välillä ja matkan yksi huipennuksista oli ehdottomasti grilliruoan kuningas Texas, joka ansaitsee kruununsa ja paljon enemmän. BBQ:n perinteet juontavat juurensa lähes sadan vuoden taakse Lockhart Texasiin, jossa ”the Original Black’s BBQ” on oletettavasti se ihan ensimmäinen barbequeravintola ja avasi ovensa jo vuonna 1932.
Viime vuosina suosiotaan kasvattanut Austin tunnetaan muun muassa dynaamisesta start up -skenestä, lukuisista pienpanimoista sekä läpi kaupungin kantautuvasta livemusiikista, mutta myös ennen kaikkea huippusuositusta barbequesta. Parhaan tittelistä taistellaan jatkuvasti, mutta yksi kestosuosikeista on Blackin perheestä juurensa juontava Terry Black’s, jonne mekin päädyimme niin Googlen kuin kavereidenkin suosituksesta. Heti autosta noustessa nenään kantautuu huumaava savun tuoksu. Paikka on mutkaton, tien varteen rakennettu matala peltikattoinen latomainen rakennus ja vieressä tupruttaa savustamo, missä taika tapahtuu.
Sisään astuessa savuun sekoittuu lihan ja mausteiden hypnoottinen tuoksu. Kuola valuu välittömästi! Systeemi toimii ruokalamaiseen tyyliin ja ensikertalaisen onneksi ohjeet löytyvät seinältä: ”Step 1: nappaa tarjotin ja astu jonoon. Step 2: valitse lisukkeet. Step 3: valitse lihat. Step 4: hymyile ja nauti, syöt Texas-barbequeta”. Perinteisiin lisukkeisiin kuuluu muun muassa mac’n cheese, coleslaw, perunasalaatti, vihreät pavut, creamed corn ja maissileipää. Ei siis ihan mitään diettiruokaa. Lihatiskillä ystävällinen lihamestari tervehtii meitä iloisesti ja suosittelee sampleria. Texasilainen vieraanvaisuus on todella ihan omaa luokkaansa! Kaikista perinteisin, tunnetuin ja himoituin tuote on brisket eli häränrinta. Tavallisesti jopa hieman rahvaanomaisena pidetty ruhon osa taiotaan texasilaisen savustusmestarin käsittelyssä aateliseen muotoon.
Menestyksen kulmakiviin kuuluu maltti,
Mperinteet ja ennen kaikkea rakkaus työhön – Texas-barbequen iskulause onkin ”labor of love”. Savustusprosessi kestää noin 12–14 tuntia matalalämpöisessä offset-grillissä ja välivaiheita on monta. ”Polttoaineena” käytetään pohjoisamerikkalaista post oak -tammilajiketta, jonka savu antaa lihalle pehmeän ja jopa hieman makeahkon aromin.
BBQ on fyysistä hommaa! Ensin keskimäärin 5–7 kiloinen häränrinta leikataan aerodynaamiseen muotoon ja trimmataan, eli ylimääräinen ja etenkin kova rasva leikataan pois, jonka jälkeen lihankimpale hierotaan yksinkertaisella 50/50 suola-pippuri seoksella. Kevyt taputtelu ei tässä hommassa riitä vaan täydellinen lopputulos vaatii lähestulkoon urheiluhieronnan. Terry Black’s myy noin 150 häränrintaa päivässä eli valmisteluun kuuluu lähes tuhannen lihakilon preppaaminen. Grilliin lihat ladotaan ensin rasvapuoli ylöspäin jotta rasva sulaa ja mehustuttaa lihaa entisestään. Parin tunnin välein häränrinnat käännetään ja suihkutellaan omenaviinietikalla. Loppupuolella lihat kääritään grillinkestävään leivinpaperiin, joka estää kuivumista viimeisen kolmen kypsennystunnin ajan. Matalalämpöinen, hidas kypsennysprosessi johtaa tajunnanräjäyttävään lopputulokseen.
Lihamestarin veitsi uppoaa häränrintaan kuin kuuma veitsi voihin ja mehukas lihakimpale oikein tirskahtaa veitsen viillosta. Odotus on sietämätön! Sampleriin kuuluu myös kotitekoista juusto-jalapenomakkaraa, possun ribsejä sekä kalkkunanrintaa, joka ei normaalisti kuulu omiin suosikkeihin tai edes siedokkeihin, mutta Texasissa jopa kalkkunasta saadaan herkullisen mehukasta. Brisket oli elämän mullistava kokemus. Liha on niin pehmeää, että sitä saa vaivattomasti riivittyä muovihaarukalla ja kaarnaksi kutsuttu pintakerros tuo rapeutta ja tekstuuria. Rasva on renderoitunut täydellisesti ja jokainen suupala on kuin mehukas makupommi. Sukupolvien saatossa hiottu työtaito on todella taidemuoto itsessään. Käsittämätöntä miten niin yksinkertaisista raaka-ainesta kuin liha, grilli, suola ja pippuri saadaan oikealla osaamisella ja tekniikalla niin hyvää että naurattaa. Naapuripöydän herrakin vitsailee, että Texas on hyvä paikka eläköityä, koska BBQ:ta voi syödä ilman hampaitakin.
Tietoinen syöminen on syömisen tapa, joka pohjaa mindfulnessiin ja läsnäolotaitoihin. Se on vastalääkettä kiireisille aterioille ja muun tekemisen lomaan hukkuville ruokahetkille, joissa syöminen on vain sivuroolissa.
Tietoisen syömisen tavoitteena on keskittyä pelkästään ruokailuun. Samaan aikaan ei tehdä töitä, lueta lehteä, katsota TV:tä tai sukelleta sosiaaliseen mediaan. Tietoinen syöminen on sen sijaan pysähtymistä hetkeen ja ruokailua kaikki aistit avoinna. Ruoan makuun, tuoksuun, ulkonäköön ja rakenteeseen keskitytään kaikessa rauhassa yksi suupala kerrallaan.
Tietoinen syöminen on yksi keino helpottaa suhdetta ruokaan ja palauttaa syömisen iloa. Se opettaa myönteistä ja hyväksyvää asennetta ruokaa kohtaan. Tietoinen syöminen auttaa tunnistamaan todellisen nälän ja kylläisyyden totutuista tavoista ja mieliteoista. Siksi se voi tuoda apua esimerkiksi tunnesyömiseen ja painonhallintaan.
Klassinen tietoisen syömisen harjoitus opettaa nauttimaan rauhassa yhdestä pienestä rusinasta. Ensin tutkitaan rusinan muotoa ja rakennetta, sitten sitä haistellaan, tunnustellaan suussa ja vasta lopuksi puraistaan. Samaan aikaan havainnoidaan ajatuksia ja tuntemuksia, joita rusinan syöminen aiheuttaa. Tietoisen syömisen harjoittelu kannattaa ja voi avata aivan uudenlaisia makumaailmoja: rauhassa nautitussa ateriassa tuntuu olevan enemmän aistittavia aromeja kuin kiireessä ja ohimennen hotkituissa suupaloissa.
Tietoinen syöminen opettaa läsnäoloa ja auttaa nauttimaan ruoasta kaikilla aisteilla.
Vuoden Luomutuote 2022
Valio A+™ Luomu ™ luonnonjogurtti rasvaton on valittu Vuoden Luomutuotteeksi ammattikeittiösarjassa. Tuotteessa on täyteläinen maku ja pehmeä, paksu rakenne. Laktoosittomalla tuotteella on myös Sydänmerkki.
Valio A+™ Luomu™ luonnonjogurtti 5 kg rasvaton laktoositon Meira Nova tnro 36810
Meiranovalaisia vastuullisuustekoja kohti parempaa paikkaa.
ISO 9001 -sertifiointiprojektin myötä Meira Nova on määritellyt oman toimintansa politiikat. Politiikat ohjaavat Meira Novan toimintaa ja niiden avulla määritellään, miten toimimme ja toteutamme omia arvojamme”, laatupäällikkö Susanna Viitaniemi kertoo.
Jokainen politiikka tukee Meira Novan strategiaa ja niiden kautta toteutuu jatkuvan parantamisen malli Meira Novan toiminnassa.
Meira Novalla on viisi eri politiikkaa:
• Laatupolitiikka
• Hankintapolitiikka
• Asiakaspolitiikka
• Ympäristöpolitiikka
• Turvallisuuspolitiikka
Politiikkojen tavoitteet on laadittu niin, että niitä pystytään mittaamaan. ”Tavoitteiden toteutumista on mittareiden kautta helppo seurata”, Viitaniemi sanoo.
Politiikat ovat Meira Novan ylemmän johdon määrittelemiä, mutta niihin sitoutuu koko henkilöstö. Politiikat esiteltiin henkilöstölle marraskuussa. Ne ovat näkyvillä henkilöstölle toimipaikkojemme seinällä ja luettavissa Meira Novan nettisivuilla osoitteessa meiranova.fi/meira-nova.
• Olemme asiakasta varten
• Uudistamme toimintaamme jatkuvasti
• Toimimme tuloksellisesti
• Kannamme vastuuta ihmisestä ja ympäristöstä
Teksti: Mari Cadaut• Kuvitus: Shutterstock
Elintarvikkeiden aiemmin maltillinen hintojen nousu alkoi kiihtyä voimakkaasti viime vuoden alkupuolella. Vuoden 2023 ennustetaan tuovan mukanaan yhä kipuavia hintoja, mutta nousuvauhdin odotetaan olevan aiempaa hitaampaa.
Pellervon taloustutkimuksen PTT:n syyskuussa 2022 julkaiseman maa- ja elintarviketalouden talousennusteen mukaan vuoden 2022 aikana ruoka kallistui 11 prosenttia. Tämä tarkoittaa, että ruoka kallistui nopeammin kuin muut kuluttajahinnat, joiden viime vuoden ennakoitu nousu PTT:n ennusteen mukaan oli 7,5 prosenttia. Ruoan hintaan vaikuttavat hyvin monet tekijät energian hinnasta sadon tasoon.
”Hinnanmuodostukseenhan ylipäätään vaikuttaa kysyntä ja tarjonta. Lisäksi elintarvikkeissa on muitakin hintaan vaikuttavia tekijöitä, muun muassa raaka-ainekustannukset. Niiden osuus hinnasta taas määrittyy sillä, kuinka pitkälle jalostettu tuote on kyseessä. Hintaan vaikuttaa tietysti energia tuotannon jokaisessa vaiheessa”, avaa ruoan hinnan muodostusta PTT:n maa- ja elintarviketalouden ryhmän tutkimusjohtaja Sari Forsman-Hugg
Raaka-aineiden lisäksi tuotteen hinnassa näkyvät muun muassa jalostuksen, energian, pakkauksen ja sen materiaalien ja kuljetuksien kustannukset sekä palkkakustannukset ketjun eri portaissa.
”Näiden peruspalikoiden lisäksi tuotteiden tuottamisessa on kiinteitä kustannuksia, esimerkiksi infrastruktuuri, tuotekehitys ja investoinnit. Täytyy kuitenkin muistaa, että vaikka
kustannukset ohjaavat hinnoittelua, markkinataloudessa tuotteen hinta määrittyy lopulta ostajien ja myyjien välisissä neuvotteluissa.”
Maataloustuotteista puhuttaessa hinnankehitykseen vaikuttaa myös sadon määrä ja laatu. Vuoden 2021 heikko viljasato on näkynyt myös hintojen nousuna. Lisäksi Suomi on osana EU:n sisämarkkinoita kansainvälisillä markkinoilla, niinpä hintatasoon vaikuttavat myös maailmanmarkkinahinnat.
”Maailmanmarkkinoiden kehitys heijastuu meillekin, mutta sen vaikutuksen tasoissa eri tuotteisiin voi olla eroja. Vaikka olemme monissa tuotteissa omavaraisia, meillä on
Tämänhetkinen tilanne on lähtenyt liikkeelle 2021 syksyllä, jolloin maatalouden tuotantopanosten hinnat lähtivät nousuun.
elintarvikkeissa monia raaka-aineita ja komponentteja, jotka ovat tuonnin varassa. Lisäksi olemme hyvin riippuvaisia tuonnista maatalouden tuotantopanoksissa”, Forsman-Hugg sanoo.
Maltillisesta hintakehityksestä jyrkkään nousuun Ruoan hintakehitys on ollut ennen vuotta 2022 hyvin maltillista. Forsman-Huggin mukaan viime vuosina keskimääräinen ruoan inflaatio on ollut noin 2 prosenttia suuntaan tai toiseen. Edellinen suurempi hintojen nousu löytyy 2010-luvun alkupuolelta, ja pahimman koronapandemian-
kin aikana Suomessa ruoan hinnan nousu oli maltillisempi kuin esimerkiksi muualla monissa EU-maissa.
”Tämänhetkinen tilanne on lähtenyt liikkeelle 2021 syksyllä, jolloin maatalouden tuotantopanosten hinnat, muun muassa rehun, lannoitteiden ja energian hinnat lähtivät nousuun. Maakaasulla on typpilannoitteiden valmistusprosessissa keskeinen osa, joten energianhintojen nousu näkyy lannoitteiden hintatasossa. Syksyllä 2021 oltiin tilanteessa, jossa lannoitteet maksoivat kaksinkertaisesti vuodentakaiseen verrattuna. Heikko viljasato puolestaan vaikutti rehun hinnan nousuun”, Forsman-Hugg avaa hintojen nousun taustaa.
Suomessa maatalouden kannattavuus on pitkään ollut heikkoa, ja kun äkillinen kustannuskriisi iski, kaikilla maatiloilla ei ollut puskuria ottaa vastaan tällaista ulkopuolelta tullutta kriisiä. Tilanne on johtanut monella tilalla maksuvalmiusvaikeuksiin ja kannattavuusongelmiin.
Maatalouden tuotantopanosten hinnannousu toi painetta nostaa tuottajahintoja, mikä puolestaan loi painetta elintarvikkeiden hintakehityksen kiihtymiseen.
Sodalla suuret globaalit hintavaikutukset Keväällä 2022 jo valmiiksi vaikeaan tilanteeseen syttyi sota. Epävarmuus nosti energianhintoja ja viljan maailmanmarkkinahinnat lähtivät reippaaseen nousuun. Elintarvikkeiden tuotantokustannukset kohosivat selkeästi tavanomaista korkeammiksi ja pitkittynyt sota vaikuttaa yhä tilanteeseen vahvasti.
”Hinnoissa on nähty kovia piikkejä – joista on tultu myös alaspäin – mutta taso on hyvin korkea”, ForsmannHugg sanoo.
Elintarvikkeiden suuri hintojen nousu on globaali ilmiö ja se on viime vuoden kuluessa ja etenkin kohti loppuvuotta ollut nopeasti kiihtyvää.
”EU:n alueella nähtiin laajasti loppuvuonna 2022 kaksinumeroisia ruoan hinnan inflaatiolukuja ja tuontihinnat ovat olleet reippaasti nousussa.”
Forsman-Hugg muistuttaa, että tällä hetkellä ollaan tilanteessa, jossa esimerkiksi kaikki lannoitevarastot alkavat olla maatiloilla käytetty eikä lannoitteen saatavuudesta ensi kasvukaudelle ole takeita. Lisäksi sähkön korkea hinta näkyy jokaisessa ruokaketjun portaassa maataloudesta elintarviketeollisuuteen ja kauppaan.
”Koko ruokaketju on hyvin pitkä, ja hintojen kehitys kumpaan tahansa suuntaan näkyy viiveellä elintarvikkeiden kuluttajahinnoissa. Lisäksi sopimuskäytännöt voivat viivästyttää hintojen siirtymistä lopulliseen tuotteeseen, kun hinnat on neuvoteltu valikoimajaksoihin. Toki nyt viime keväänä nähtiin myös sitä, että joidenkin yritysten ja tuotteiden osalta näitä hintoja neuvoteltiin kesken sopimuskauden uusiksi.”
Luvassa maltillisempaa nousua?
Vuodelle 2023 on ennustettu yhä nousevia hintoja, mutta edellisvuotta maltillisemmin. Forsman-Hugg muistuttaa, että pitäviä ennustuksia tässä tilanteessa on vaikeaa tehdä, ja mitä pidemmälle pyritään katsomaan, sitä huonompi on näkyvyys.
”Vuonna 2023 on edelleen epävarmuutta ilmassa, mutta viime syksyn ennusteemme mukaan hinnat nousisivat joka tapauksessa vielä jonkin verran. Erityisesti alkuvuodesta hintakehitys on voimakkaampaa, minkä jälkeen vauhdin pitäisi hidastua.
Hintatarkastelut vertautuvat aina edellisen vuoden lukuihin.
”Niinpä koska vuoden 2022 hintataso on ollut niin korkea, vuoden 2023 nousu ei siihen verrattuna ole enää niin kovaa ja nopeaa”, Forsman-Hugg selventää.
Joka tapauksessa kustannustaso pysyy tänäkin vuonna huomattavasti totuttua korkeampana.
”Loppuvuodesta on mahdollista, että kustannustasot laskisivat ja silloin hintatasossakin toki käännyttäisiin jonkinlaisella viiveellä laskuun.”
Tätä vuotta pidemmälle aikavälille Forsman-Hugg sanoo katselevansa hyvin sumuisilla kiikareilla. Tilanne riippuu pitkälti energian hinnasta.
”Paljon riippuu siitä, mitä sodassa tapahtuu ja miten se kaikki sitten heijastuu muualle maailmaan. Millaiseksi Venäjän sisäinen tilanne muodostuu? Entäpä millä aikavälillä Olkiluoto 3:n kapasiteetti saadaan säännölliseen käyttöön? Suomessa on paljon tuulivoimahankkeita käynnissä, jotka myös vaikuttavat tilanteeseen jollain aikavälillä. Ennakoidaan, että keväällä sähkön hinta kääntyisi Suomessa laskuun, mutta tähän liittyy paljon epävarmuustekijöitä.”
Forsman-Hugg näkee, että nyt nähty ruoan hinnan nousu tulee kääntymään ja hinnat toki jossain vaiheessa laskevat. Hän ei kuitenkaan lupaa, että aivan pian päästäisiin sille tasolle, josta vuonna 2021 on lähdetty liikkeelle. On mahdollista, että ruoan kuluttajahintoihin jää tasokorotus pidemmäksi aikaa.
”Minusta on tärkeää, että kaikki ruokaketjun toimijat kantavat vastuuta ja taakkaa omalta osaltaan. Ruoan hankinnan kustannuksista säästäminen tarkoittaa sitä, että ruokaketjuun ja alkutuotantoon ei tule riittävästi lisäeuroja kattamaan kustannusten nousua.
Forsman-Hugg muistuttaa myös, että globaalit kriisit nostavat huoltovarmuuden tärkeään rooliin, ja elintarvikeala on yksi huoltovarmuuskriittisistä toimialoista.
”Meillä on hyvä omavaraisuus perustuotteissa, mutta jotta tätä tilannetta pystytään jatkossakin ylläpitämään, se edellyttää, että ruoantuotanto on myös maatalousyrittäjille kannattavaa.”
”Vuonna 2023 on edelleen epävarmuutta ilmassa, mutta viime syksyn ennusteemme mukaan hinnat nousisivat vielä jonkin verran.”
Fiksu keittiö -palstalla jaetaan vinkkejä paremman huomisen ja paremman työkulttuurin puolesta.
Tänä talvena Suomessakin voidaan kärsiä sähköpulasta.
On hyvin mahdollista, että sen vuoksi sähköt katkaistaan kiertävästi pariksi tunniksi. Miten toimia, jos katko tuleekin juuri silloin, kun pitäisi valmistaa tai tarjoilla ruokaa?
Kuten kodeissa, ravintoloissakin on hyvä varautua mahdollisiin poikkeusoloihin. Hyvä ennakkosuunnittelu ja hätävara auttavat tiukassa tilanteessa.
Poikkeustilanteeseen kannattaa varautua hyvissä ajoin. Varastoon ja pakkaseen kannattaa varata sellaisia ruokatarvikkeita, joiden avulla pystyy valmistamaan syötävää ja täyttämään asiakkaiden energiatarpeen, vaikka sähköt olisivat poikki.
Jos tilaa löytyy, voi varastoihin hankkia esimerkiksi grillejä tai spriikeittimiä, joiden avulla ruoan valmistus onnistuu. Myös kertakäyttöastioita kannattaa varata, sillä tiski ei onnistu ilman sähköä.
Ravintolassa on hyvä olla myös aina varalla päivän vesi siltä varalta, että vesi katkeaa.
Myös tilauksia varten kannattaa oman toiminnan kannalta tärkeiden tuotteiden tuotenumerot tulostaa paperille. Näin tilaukset voi helposti tehdä puhelimella, jos netti on poikki.
Varastoon säilykkeitä ja kuivamuonaa Varastoon kannattaa hankkia erilaisia säilykkeitä ja kuivamuonaa, joista saa valmistettua ruoan nopeasti. Nuudelipussit, kalasäilykkeet ja erilaiset keittoruoat toimivat hyvin, silloin kun saa vettä keitettyä. Maistuvaa tarjottavaa saa myös kiisseleistä, jotka syntyvät kiisselijauheesta.
Jos sähkökatkos kestää pitkään, voi tarjota vaikkapa valmiita smoothieita, proteiinijuomia tai -patukoita. Smoothieen saa proteiinia lisäämällä esimerkiksi Munaxin valkuaisjauhetta.
Raakapuuroa, ruokaisaa salaattia ja voileipää Jos sähkökatkoon pystyy varautumaan jo edellisenä päivänä, voi jääkaappiin varastoida esimerkiksi raakapuuroa. Kun jääkaapissa on keitettyjä perunoita tai kypsää riisiä,
niistä saa aikaan ruokaisan salaattipohjan, jota voi täydentää esimerkiksi kinkkusuikaleilla, kypsillä broilertuotteilla, tofulla, kalasäilykkeillä, juustokuutioilla, keitetyillä munilla ja erilaisilla säilykevihanneksilla.
Pakasteesta voi hyödyntää vaikkapa pitkämunaviipaletta. Se on hyvä proteiinilähde voileiville, jotka ovat myös hyvää hätävararuokaa silloin, kun muuta tarjottavaa ei pystytä valmistamaan.
Toimipaikkojen olisi hyvä hyvissä ajoin suunnitella reseptit ja raaka-aineet, sekä käydä läpi Meira Novan asiakasvastaavan kanssa mitä tuotteita ja kuinka paljon aiotaan mahdollisesti tilata hätävaratuotteina. Poikkeustilanteeseen suunniteltu valikoima saattaa poiketa suurestikin perusvalikoimasta, minkä vuoksi etukäteen saatava tieto tuotteista on erityisen tärkeää. Jos asiakkaamme ennakoivat ja kertovat tuotetoiveensa, pystymme paremmin muokkaamaan valikoimaamme ja varmistamaan saatavuutta kaikille.
käyttötarkoituksen mukaan
Erilaisten kasviöljyjen valikoima on runsas. Ei siis ihme, jos oikean öljyn valitseminen tiettyyn tarkoitukseen aiheuttaa päänvaivaa. Kokosimme avuksi vinkkejä ja öljyvalikoiman.
Öljyä valitessa kannattaa ensin pohtia käyttääkö sitä sellaisenaan vai ruoanvalmistuksen osana. Ensimmäinen tapa sopii kylmäpuristetuille öljyille ja toinen muille.
Kylmäpuristettuja öljyjä kuumennettaessa niiden aromit häviävät tai jopa pilaantuvat. Ne sopivatkin siis esimerkiksi salaatinkastikkeisiin, leivän dipiksi ja gazpachokeiton joukkoon ja viimeistelyyn. Kylmäpuristetut öljyt toimivat myös lämpimissä ruoissa, jos niitä lisää ruokaan vasta lopuksi. Esimerkiksi uusien perunoiden tai höyrytettyjen kasvisten joukkoon voi sekoittaa hieman hyvää oliiviöljyä. Seesamiöljy taas maustaa vaikkapa lämpimät nuudelit.
Öljyt sopivat harkittuna elementtinä myös jälkiruokiin. Suklaamoussen kanssa voi tarjota vaikkapa karamellia, suolapähkinöitä, gourmetsuolaa ja oliiviöljyä. Myös suklaakakku ja jäätelö saavat uuden ulottuvuuden, kun niiden päälle suihkauttaa öljyä hetki ennen tarjoilua.
Jäätelö saa uuden ulottuvuuden, kun sen päälle suihkauttaa öljyä ennen tarjoilua.
Öljyjä voi nauttia päivässä huoleti noin kaksi ruokalusikallista.
Oliiviöljyn voi sanoa olevan öljyistä suurin. Se on saavuttanut asemansa vahvan markkinoinnin ansiosta. Kotimaisen rypsiöljyn ei kuitenkaan tarvitse hävetä oliiviöljyn rinnalla. Siinä on tutkitusti paras rasvahappokoostumus, joten se on vähintään yhtä terveellistä ellei terveellisempääkin kuin oliiviöljy.
Edullisempia ja kylmäpuristettuja öljyjä paremman lämmönsietokyvyn omaavia ei-kylmäpuristettuja öljyjä voi käyttää niin keitettäessä, paistettaessa kuin leipoessakin. Tällaisia ovat esimerkiksi rypsi-, rapsi- ja auringonkukkaöljy. Niitä voi käyttää myös uppopaistamiseen. Esimerkiksi confitiin taas sopii parhaiten oliivi-, kookos- tai avokadoöljy, jotka voi maustaa erilaisilla kuivamausteilla, kuten laakerinlehdillä ja korianterinsiemenillä. Confitissa esimerkiksi ankankoivet, lohi tai broileri kypsennetään öljyssä miedossa lämmössä. Myös aamiaispöytään tai lounaan lisukkeeksi sopiva focaccialeipä valmistetaan runsaassa öljyssä uunissa.
Monipuolisimmat öljyt sopivat kaikkeen Kotimainen rypsiöljy on yksi monipuolisimmista öljyistä, sillä se toimii kaikessa ruoanvalmistuksessa. Rypsiöljystä on olemassa myös kylmäpuristettu versio. Kylmäpuristettu rypsiöljy eroaa hinnaltaan, tuoksultaan, maultaan ja väriltään tavallisesta rypsiöljystä. Kylmäpuristettu rypsiöljy ei kestä kuumennusta, joten se toimii parhaiten kylmissä ruoissa. Esimerkiksi paistamiseen ja leivontaan kannattaa käyttää siis tavallista rypsiöljyä.
Oliiviöljy on Euroopan tärkein ruokaöljy, ja se kuuluu olennaisesti maailman terveellisimmäksi väitettyyn Välimeren ruokavalioon. Ekstraneitsytoliiviöljy on laadukkain ja samalla kallein oliiviöljy. Muut laatuluokat ovat neitsytoliiviöljy ja oliiviöljy. Ekstra-neitsytoliiviöljyä ei kannata haaskata paistamiseen, vaan jättää se herkutteluun eli lisätä sitä ruokaan sellaisenaan. Oliiviöljystä on saatavilla valtavasti makuvaihtoehtoja aina miedoista hyvin voimakkaisiin.
Auringonkukka- ja rapsiöljy ovat rypsiöljyn kaltaisia yleisöljyjä, jotka sopivat lähes kaikkeen. Ne ovat maultaan mietoja ja sietävät hyvin korkeita lämpötiloja. Ne sopivatkin mainiosti paistamiseen ja uppopaistamiseen sekä makeaan ja suolaiseen leivontaan.
Paistamiseen ja viimeistelyyn Seesamiöljy on perinteinen kiinalaisen ja japanilaisen keittiön mauste, jota voi käyttää sellaisenaan tai pikapaistamiseen. Seesamiöljyn maku on kohtuullisen voimakas ja hieman pähkinäinen.
Avokadoöljyn maku on pehmeä ja lempeä, oliiviöljyä huomattavasti miedompi. Monikäyttöinen avokadoöljy sopii esimerkiksi mausteeksi, salaatinkastikkeeksi, ruoanlaittoon ja leivontaan.
Kookosöljy valmistetaan kookospähkinän hedelmälihasta. Se sopii hyvin paistamiseen ja leivontaan, mutta sen rasvahapoista jopa yli 90 prosenttia on kovia rasvoja. Tämän vuoksi kookosöljyä ei suositella arkikäyttöön.
Kaikkien öljyjen ravintoainekoostumus on suurin piirtein samanlainen. Ne ovat hyviä tyydyttymättömien rasvahappojen, E-vitamiinin ja antioksidanttien lähteitä. Öljyjä voi nauttia päivässä huoleti noin kaksi ruokalusikallista. Määrään sisältyy esimerkiksi leivän päälle levitettävän margariinin öljy.
Tarkemmat tuotetiedot valmistajilta ja nettikaupastamme.
Käyttötarkoituksen lisäksi öljyä valitessa on tärkeää ottaa huomioon tuoreus ja laatu. Parasta ennen -päiväys lukee pullon kyljessä, vaikkakin öljy säilyy oikein säilytettynä melko pitkään päiväyksen jälkeen. Öljy kannattaakin pitää maksimissaan 15 asteessa ja valolta suojattuna. Öljyä valitessa on tietysti otettava huomioon myös maku. Sitä ei voi lukea pullon kyljestä, joten öljytasting on paikallaan.
Teksti: Minna Takkunen • Kuvat: Lagerblad Foods
Lagerblad Foodsin valurautapannulinjalla tuoksuvat niin isoäidin luottolihapullat, muikut kuin kasviksetkin. Runsas testaaminen synnyttää maistuvia innovaatioita.
Miten valmistaa teollisessa mittakaavassa ruokaa, joka ei maistu teolliselta? Se oli Lagerblad Foodsin johtoajatus ensi keitoksista lähtien neljännesvuosisata sitten, ja on sitä edelleen.
”Jos aloittaessamme olisin tiennyt, että yritys tulee juhlimaan 25-vuotissyntymäpäiväänsä, se olisi kuulostanut utopistiselta”, Lagerblad Foodsin toinen perustaja, tuotekehitys- ja kumppanuusjohtaja Timo Luotonen tuumii nyt. Rakkaus lajiin on liekittänyt tekemistä. ”Emme ole tehneet mitään liian helpolla, emmekä toisaalta liian mutkikkaasti.”
Yrityksen alkuvuosina Lagerbladin loihtimia makuja nautittiin Finnairin ja muiden lentoyhtiöiden businessistuimissa. Ensimmäinen tuote oli suklaamarkiisi. Jälkiruokien lisäksi keittiöstä lähti taivaille terriineitä ja pateita.
Lagerblad Foods syntyi, kun ruokatuoteinnovaattori Petri Laukontaus etsi osaajaa yritykseensä. Tutkaan osui ravintola Paasitornissa ja linnanjuhlissa kannuksensa hank-
kinut keittiömestari Luotonen. Keksijöiden palavalla innolla ruokaa lähestyvän työparin kunnianhimo synnytti tunnistettavan soundin.
Luotonen ottaa tuosta soundista esimerkkinä isoäidin lihapullat. Ne sellaiset, joita varten isoäiti on liottanut vaaleaa leipää kermassa, jauhanut lihan, ryydittänyt taikinan suolalla ja pippurilla.
”Valmistamme ruokaa edelleen pitkälti samalla idealla. Lagerbladin pakastetuissa tuotteissa vältellään lisäaineita mahdollisuuksien mukaan, lihat jauhetaan itse, eikä pakkausten kyljestä löydä sanaparia lihan kaltainen.”
Tie jälkiruoista lihapulliin kulki koko maailmaa heilauttaneen kriisin kautta.
Nuottien läpisoittamista vai nuotit soimaan Vuoden 2001 kaksoistornien romahdus typisti siivet lentoliikenteeltä, ja samalla Lagerbladin liiketoiminnalta. Keksijäkaksikko iski pannut tulille. Jauhelihapihveille, lihapullille ja muille kotiruokatyyppisille tuotteille on riittänyt syöjiä.
Yrityksen tekeminen on aina perustunut asiakaslähtöiseen tuotekehitykseen. Luotonen vertaa prosessia säveltämiseen ja soittamiseen. Asiakas antaa sanat, Lagerblad kehittää melodian, sitten testataan vaihe vaiheelta yhdessä kokonaisuuden sointia.
”On kahdenlaisia bändejä. Niitä, jotka soittavat nuotteja. Ja sitten on niitä, jotka saavat nuotit soimaan.”
Luotonen kuvaa Lagerbladin ruokabändissä soittamista elämäntavaksi. Orkesterissa on nyt yli 40 työntekijää ja työyhteisössä keskustellaan vilkkaasti.
”Meillä on töissä mielettömän hyviä ihmisiä, joilla on intoa, sitoutumista ja ammattiylpeyttä. Kokeilemme ja testaamme paljon. Mitään ehdotusta ei tyrmätä heti. Tällä hetkellä valikoimissa on noin 270 tuotetta.”
Ahkera kokeileminen on opettanut myös, mikä ei toimi. Sellainen tuote on ollut esimerkiksi Ramen-burger. Yritys on myös kokannut edellä aikaansa, kuten tv-dinnereitä sekä täytettyjä tortilloita, jotka eivät vielä 15 vuotta sitten lyöneet leiville.
Kestosuosikkien kuten lihapullien ja pannupihvin rinnalta ovat vakiinnuttaneet paikkansa muun muassa paistetut muikut. Aluksi epäluuloa nauttinutta tuotetta kehutaan kuin suoraan pannulta tulleeksi.
Lagerbladin tinkimättömästä makumaailmasta kertoo sekin, että lihapullia myydään lihapullien kuningasvaltakunnassa Ruotsissa. Myös kasvistuotteet, kuten falafel, tekee kauppansa lahden toisella puolen.
Tyhjästä ajatuskuplasta ahaa-elämyksiin
Valtakunnallisesti toimivan yrityksen asiakkaisiin kuuluu niin lounasta tarjoavia ketjuja kuin pienempiäkin yrityksiä. Julkisen puolen osuus on kasvanut. Toimijana Lagerblad on keskikokoinen.
”Olemme oikean kokoinen ja päätöksenteko on nopeaa. Muutto uusiin tiloihin mahdollisti uuden välilehden kääntymisen historiassamme. Astuimme samaan kehään isojen kanssa”, Luotonen sanoo.
Lagerbladin perussoundia on ruokakulttuurin muuttuessa modifioitu tarpeen mukaan. Jauhelihasta valmistettuihin tuotteisiin suuntautuneessa talossa on opeteltu etenkin kasvisruokien nuotteja.
Ensimmäiset kasvistuotteet tulivat markkinoille 2000-luvun alussa. Niitä myydään yhä.
”Pihveissä on kermaa, juustoa ja kananmunaa. Lagerbladin yksi erottumistekijä on se, että kaiken ei tarvitse olla ton-ton-ton.”
Vegaanisten makujen löytyminen oli oma lukunsa klassisen keittotaidon kokeille.
”Kuutisen vuotta sitten keräsimme keittiömestari Toni Skogin kanssa tuotekehityskeittiön pöydälle suomalaisia
viljoja, lehtikaalia, härkäpapuja ja muita vegaanisia raaka-aineita. Tuijotimme niitä puolisen tuntia. Jos päämme päällä olisi ollut ajatuskupla, se olisi ollut tyhjä. Saimme lopulta aikaan vain aasialaisittain maustetun, paistetun puuron.”
Sävel löytyi, kun Lagerblad haki oppia falafelin saloihin perehtyneeltä ammattilaiselta. ”Opimme, miten raakaaineita yhdistetään. Nyt rapea, valkosipulilla ja yrteillä ryyditetty tuote on yksi yrityksen tukijaloista.”
Parhaat ideat tulevat Luotoselle öisin. Silloin alitajunnan mylly jauhaa haasteiden parissa.
”Emme mieti bisnespuolta ensin, vaan ajatus ratkaisee. Ja yhteistyö. Ihmisillehän me tätä teemme. Ruoka on väline hyvään mieleen.”
Yksi öisen puntaroinnin tuloksista on viljaton, vegaaninen pinaattilettu. Kuntapuolen asiakas kyseli kaura-allergisille sopivaa pinaattilettua. Vaatimattoman volyymin vuoksi toteutus oli jäädä alkuunsa.
”Sitten näin mielessäni päiväkodin taaperot, jotka katsovat kun vieressä kaveri syö pinaattilettua ja he itse jäävät ilman. Päättelin, että kaura-allergikkoja löytyy varmaan muualtakin maasta.”
Uudet eväät kotimaisesta kalasta “Venäjän aloittama sota on kurmuuttanut alaa kunnolla.”
Luotosta huolettaa etenkin ravintolaammattilaisten jaksaminen. Kustannuspulmat, työvoimapula ja raaka-aineiden saatavuus kurittaa kaikkia.
Toisaalta tilanne on herättänyt uusia ajatuksia. Lagerbladilla on yhdistelty esimerkiksi lammasta ja broileria. Nyt alkuvuodesta lanseerataan leikeperhe, johon kuuluu kasvis-, possu-, kala- ja broilerivaihtoehdot.
Tuore esimerkki Lagerbladin yhteistyöllä onnistumisesta on Kalamuru, joka voitti äskettäin Suomen ensimmäisen Seafood Innovations -kilpailun ja kiri PRO-Gaalan 2023 innovaatioiden kärkikolmikkoon. Aloite tuotteeseen tuli asiakkaalta. Lagerbladilta toivottiin monikäyttöistä, kotimaista, vastuulliseen kalastamiseen perustuvaa tuotetta, vaihtoehtoa tonnikalalle. Kypsässä, suolattomassa Kalamurussa on kotimaista särkeä, lahnaa ja silakkaa.
“Haluamme tukea suomalaisten kalastajien työtä.”
Kestosuosikkien kuten lihapullien ja pannupihvin rinnalta ovat vakiinnuttaneet paikkansa muun muassa paistetut muikut.
Yksittäispakattu. PEP 10 sulatuksen jälkeen.
Nyt tapahtuu todella paljon, sillä meillä on kaikkiaan seitsemän eri uudistushanketta alkamassa tai jo alkanut.”
Teksti: Krista Korpela-Kosonen • Kuvat: Laura Hujanen
S-ryhmän hotellitarjontaan saadaan tänä vuonna kaksi uutta hotellia. Samaan aikaan uudistetaan seitsemää nykyistä hotellia. Niiden kaupallistamista edistää uudessa työssään PreOpening Sales Manager Laura Kiiskinen.
Vuosi 2023 merkitsee S-ryhmän hotellitarjonnassa uudistusten vuotta. Luvassa on pari odotettua uutta hotellikohdetta sekä lukuisia nykyisten hotellien uudistushankkeita eri puolilla Suomea. SOK Matkailu- ja ravitsemiskaupan ketjuohjauksessa Pre-Opening Sales Managerina lokakuussa aloittanut Laura Kiiskinen huokuu uuden työkenttänsä äärellä innostusta.
”Työni ytimessä on uusien ja uudistettujen hotellien kaupallistaminen. Huolehdin siitä, että ketjumyynnissä ja alueosuuskauppojen myyjillä on saatavillaan tarvittavat tiedot ja materiaalit myynnin käynnistämiseksi. Tämän lisäksi koordinoin ja kehitän BtoB-markkinointia olemalla linkkinä myynnin ja markkinoinnin välissä”, kertoo Kiiskinen.
Ennen nykyistä tehtäväänsä Laura Kiiskinen työskenteli viisi vuotta Tampereen ja Pirkanmaan alueella asiakkuuspäällikkönä. Pre-Opening Sales Managerin tehtävä on S-ryhmän hotellikentässä kokonaan uusi.
”Sehän tässä onkin niin upeaa, että olen päässyt luomaan uutta toimenkuvaa alusta asti. Ei ole ollut valmiina saappaita, mihin hypätä. Pääsen työssäni tekemään monipuolisesti yhteistyötä sekä sisäisten kumppaneiden että ulkoisten verkostojen kanssa. Ensikuukaudet ovat olleet työntäyteisiä.”
Kesällä avautuu kaksi uutta hotellia Vuoden 2023 aikana S-ryhmän hotelliperheeseen saadaan kaksi aivan uutta hotellia, joista ensimmäinen on tarkoitus avata ennen juhannusta Kolille Pohjois-Karjalaan. Uusi hotelli tuo Kolille 130 hotellihuoneen verran lisää majoituskapasiteettia nykyisen Break Sokos Hotelin Kolin rinnalle. Myös uusi hotelli kuuluu Break by Sokos Hotels -perheeseen.
”Kolin kylälle sijoittuva hotelli on hyvä kohde sekä rentoutumiseen että aktiivilomaan. Siitä pääsee helposti kansallispuiston patikointireiteille tai rinteisiin laskettelemaan. Toki toivomme, että saamme hotelliin mahdol-
lisimman paljon myös kokousvieraita ja liikematkustajia.”
Helsingin Kaisaniemen puistoon lähelle rautatieasemaa avautuu loppukesästä hotelli, jonka myötä Suomen hotellimarkkinaan tulee aivan uusi brändi, Radisson RED. Kiiskisen mukaan Radisson RED on tyyliä ja designia huokuva persoonallinen hotelli, joka edustaa kaupungin sykettä parhaimmillaan. Hotellihuoneita on 195.
”Näyttävä design ja urbaani tyyli tekevät Radisson REDistä mieleen jäävän majoituskohteen aivan varmasti.”
Jo nyt runsaasti kiinnostusta on herättänyt myös kesällä 2024 Helsingin Katajanokalle meren äärelle avautuva Solo Sokos Hotel Pier 4. Hotelli sijoittuu Katajanokan Laituriksi nimettyyn työeläkeyhtiö Varman uudisrakennukseen, johon on suunnitteilla lisäksi Stora Enson uusi pääkonttori, konferenssitiloja sekä kaupunkilaisille avoimia kahvila- ja ravintolatiloja katutasoon ja kattoterassille.
”Siitä tulee todella upea puuarkkitehtoninen kokonaisuus. Odotamme uuteen hotelliin majoitus-, kokousja konferenssivieraita, mutta uskomme sen kiinnostavan ihmisiä myös upean arkkitehtuurinsa takia”, Kiiskinen sanoo.
”Uskon, että monipuolisuus tekee meistä houkuttelevan.”
Monipuolinen tarjonta houkuttelee Samanaikaisesti, kun uusia hotelleja suunnitellaan ja rakennetaan, eri puolilla Suomea on käynnissä lukuisia nykyisten Sokos Hotellien uudistushankkeita. Erityisen paljon tapahtuu Pohjois-Savossa, jossa uudistetaan hotelleja Kuopiossa, Iisalmessa ja Tahkolla. Uudistustyöt ovat käynnissä tai käynnistymässä myös Levillä, Vaasassa, Lappeenrannassa ja Savonlinnassa.
”Nyt tapahtuu todella paljon, sillä meillä on kaikkiaan seitsemän eri uudistushanketta alkamassa tai jo alkanut.”
Sokos Hotels -ketjuun kuuluu 44 hotellia Suomessa ja 1 Tallinnassa. S-ryhmän operoimia Radisson Blu -hotelleja on tällä hetkellä 8.
Viime vuoden lopulla Sokos Hotellit palkittiin Vuoden brändi 2022 -tittelillä kansainvälisen The World Branding Awards -kilpailun hotellikategoriassa kansallisella tasolla. Brand of the Year -tittelin voittajat valitaan yleisöäänestyksen, kuluttajatutkimuksen ja tuomareiden arvioinnin pohjalta.
”Uskon, että monipuolisuus tekee meistä houkuttelevan. Meillä on erottuvat hotellityypit Original, Break, Solo ja Heymo sekä omana brändinään vielä Radisson. Asiakas pystyy helposti valitsemaan hotelleistamme omaan tarpeeseensa sopivan. Se on ehdoton valttimme.”
Helppoutta ja sujuvuutta
S-ryhmän asiakasomistajat ovat Sokos Hotelleille tärkeä asiakasryhmä, samoin bisnesmatkustajat, jotka tuovat hotelleihin erityisesti arkikauppaa. Hyvä saavutettavuus ja hyvät kulkuyhteydet ovat asiakkaille tärkeitä hotellin valintaperusteita, matkustavatpa he sitten työnsä puolesta tai vapaa-ajallaan.
”Bisnesmatkaaja kaipaa ennen kaikkea helppoutta. Kun menee tuttuun hotelliketjuun, tietää aina palvelutason ennalta.”
Kiiskisen mukaan ravintolapalvelut ovat asiakkaille
LAURA KIISKINENPre-Opening Sales Manager SOK Matkailu- ja ravitsemiskaupan ketjuohjaus
”Arvostan sitä, että minut asiakkaana huomioidaan heti, kun saavun hotelliin. Hyvä kokemus koostuu lopulta aika pienistä elementeistä. Eräällä työmatkallani Helsingissä sain ketjumme hotellissa erityisen hyvää palvelua. Kaikista tarpeistani napattiin kiinni ja palvelu oli hyvin henkilökohtaista ja spesiaalia. Upea palvelukokemus on jäänyt mieleen.”
tärkeä osa hotellin palvelukokonaisuutta. Työnsä puolesta matkustavalle hotellin ravintola merkitsee arjen sujuvuutta, kun pitkän kokousputken päätteeksi pääsee nopeasti ruokailemaan. Vapaa-ajan matkustajalle erityisesti aamiainen on odotettu osa hotellivierailua.
”Hotelliaamiainen on suomalaisille käsite, se on monille yksi hotellimatkan kohokohta. Vapaa-ajan matkalla ihmiset haluavat nauttia monipuolisesta aamiaisesta pitkän kaavan mukaan.”
Hyvän hotellielämyksen viimeistelee asiakkaan kokemus kuulluksi ja kohdatuksi tulemisesta. Kiiskisen mukaan hyvä palvelu lähtee rakentumaan jo helposta ja sujuvasta varauskokemuksesta.
”Paikan päällä hotellissa ei voi väheksyä kohtaamisen merkitystä. Varsinkin vieraalle paikkakunnalle saavuttaessa on tärkeää, että vastassa on hymyilevä ihminen, joka on paikalla asiakasta varten ja tekee majoituskokemuksesta unohtumattoman.”
Miksi? Miten? Milloin? Meira Novan asiantuntijat vastaavat asiakkaiden kysymyksiin.
Meira Nova on varautunut monin tavoin mahdollisiin sähkökatkoihin. Myös asiakkaan kannattaa varautua ja seurata viranomaisten tiedotusta.
Miksi sähkökatkojen riski on kasvanut tänä talvena ja millaiset olosuhteet lisäävät riskiä? Venäjän hyökkäyssota Ukrainaan on vaikuttanut koko EU:n, myös Suomen energiatilanteeseen. Jotta sähköjärjestelmä toimii, sähköntuotannon ja kulutuksen tulee olla yhtä suuria. Tuotannon määrään vaikuttavat muun muassa sää ja Olkiluoto 3:n tilanne. Tilanteissa, joissa sähkön kulutus ylittää sähkön tuotannon, kantaverkkoyhtiö Fingrid voi joutua tekemään päätöksen alueellisista, hallituista sähkökatkoista. Hallituilla sähkökatkoilla estetään koko sähköjärjestelmän kaatuminen.
Todennäköisimmin sähköpula yllättää, kun pakkasta on 20 astetta tai enemmän ja on täysin tyyni päivä. Todennäköisin kellonaika on arkisin aamulla 7–10 tai iltapäivällä 16–19 välillä. Työ- ja elinkeinoministeriö, jolla on päävastuu tiedottamisesta, tekee joka päivä 17.30 arvion seuraavan päivän sähkötasapainosta eli mikä on kulutuksen ja tarjonnan ennuste.
Voiko sähkökatko kohdistua Meira Novaan ja miten mahdolliseen katkoon on varauduttu? Meira Nova on huoltovarmuuskriittinen yritys, lisäksi varastoimme runsaasti kylmäsäilytystä vaativia elintarvikkeita. Sähkönjakeluverkkoyhtiömme Caruna on huomioinut nämä seikat ja todennut, että Meira Novan logistiikkakeskusta syöttävä johtolähtö on mukana sähköpulatilanteen aikaisissa kulutuksen irtikytkennöissä, mutta vain erityisen kriittisessä ja pitkäkestoisessa tilanteessa. Sähkökatko meillä on siis epätodennäköistä, mutta ei mahdotonta.
Meille on perustettu työryhmä, joka seuraa tilannetta viikoittain. Työryhmän ohjausryhmänä on Meira Novan johtoryhmä. Seuraamme aktiivisesti tiedotusta. Olemme muun muassa Carunan viestiketjussa, josta saadaan viipymättä tietoa mahdollisista sähköpulatilanteista ja voimme heti valmistautua tilanteeseen. On toki myös mahdollista, että
Jari Saviniemi Ylläpitopäällikkö Meira Novasähköpula iskee niin nopeasti, että Caruna ei ehdi asiasta tiedottaa.
Tietoliikenneyhteytemme ovat varmistettu UPS-akustolla eli tietoliikenne toimii häiriöttömästi joka tapauksessa. Meillä on myös mahdollisuus ottaa neljässä tunnissa käyttöön varavoimakone, jos on uhka pitkästä sähkökatkosta. Tällöin Tuusulan logistiikkakeskuksen koko kiinteistön sähköt toimivat ja toiminta jatkuu.
Olemme tehneet omalle henkilökunnalle kattavat ohjeet, miten toimitaan mahdollisen sähkökatkon aikana. Sekä logistiikkatyöntekijöille että toimihenkilöille on laadittu omat ohjeet.
Miten toimitusketjussa, esimerkiksi tavarantoimittajilla mahdollisesti esiintyvät sähkökatkot saattavat näkyä Meira Novan toimituksissa? Varastotuotteet lähtevät meiltä normaalisti, mutta terminaalija tehdastoimituksissa katkot voivat näkyä. Jos esimerkiksi teollisuuden tuotantolaitoksessa katkeaa sähköt, tuotteiden toimituksiin voi tulla myöhästymisiä tai tuotteita jäädä puuttumaan toimituksista.
Miten asiakkaiden kannattaa varautua mahdollisiin sähkökatkoihin? Kannattaa seurata työ- ja elinkeinoministeriön, Fingridin ja oman sähkönjakeluverkkoyhtiön tiedotusta, jotta tieto mahdollisista sähköpulasta ja -katkosta saavuttaa mahdollisimman nopeasti.
Jos asiakkaan toimipaikassa on sähkökatko ja tiedetään, että meiltä tulevaa kuormaa ei voida ottaa vastaan, on siitä viipymättä ilmoitettava meille. Jos ilmoitusta ei tule, tuotteet tuodaan normaaliin tapaan.
Kehotamme asiakkaita varautumaan sähkökatkoksiin sekä niiden vuoksi mahdollisesti myöhästyviin toimituksiin ja tuotepuutoksiin varaamalla toimipisteisiin ylimääräisiä, säilyviä elintarvikkeita. Kannattaa myös pohtia etukäteen erityisiä tuotetarpeita, mikäli sähkökatko häiritsee keittiötoimintaa (esimerkiksi kuumentamatta valmiit raaka-aineet) tarpeen mukaan.
Lue sivulta 15 vinkit sähkökatkoihin varautumiseen Ajankohtaista tietoa sähkökatkoista työ- ja elinkeinoministeriöstä: tem.fi/tietoa-sahkopulasta
Sushia saa nyt kaikkialta – ja se maistuu suomalaisille. Japanilaisella ruokakulttuurilla on pitkä historia. Se on niin arvostettua, että se on nostettu Unescon aineettoman kulttuuriperinnön luetteloon jo kymmenisen vuotta sitten. Historian lisäksi ruokakulttuuri on myös erittäin monipuolinen ja laaja.
Moni Japanissa tunnettu ruokalaji on suhteellisen helppo valmistaa ja sopii varmasti myös suomalaisten makuun, samalla tavoin kuin sushi.
Okonomiyaki on suolainen pannulla paistettava lettu tai pannukakku, johon periaatteessa voi lisätä lähes mitä tahansa. Tavallisimmin taikinaan lisätään vehnäjauhoja ja kaalia. Makua ruokaan tuovat sen päälle lisättävät ainekset.
Paistetun pannukakun päälle lorautetaan omaa okonomiyaki-kastiketta ja sirotellaan kuivattua merilevää ja tonnikalahippuja. Myös pikkelöity inkivääri on suosittu lisämauste. Erityisen suosittua ruoka on Hiroshimassa ja Osakassa. Useilla paikkakunnilla on oma erikois-okonomiyaki, joka tunnetaan erikoislisukkeistaan.
Takoyaki-pallot ovat suosittuja välipaloja Japanissa. Tavallisimmin palloissa on täytteenä mustekalaa, inkivääriä ja kevätsipulia. Takoyakien valmistamiseen tarvitaan oma pannu, jotta niistä saadaan täydellisen pyöreitä.
Possua riisipedillä eli katsudon, näin voisi ruoan tiivistää. Japanissa ruokaan liittyy paljon muutakin. Esimerkiksi opiskelijat syövät tavallisesti juuri tätä ruokalajia ennen tenttiä. Tämä johtuu siitä, että sana katsu voidaan kääntää sanaksi voitokas. Todellisuudessa ruoka on kulhollinen riisiä, jonka päällä on friteerattu porsaanleike ja kananmuna. Toki japanilaiset kastikkeet ja lisukkeet saavat tämänkin ruokalajin maistumaan herkulta – todelliselta voittajan ruoalta.
Sana yakitori merkitsee japaniksi grillattua lintua. Nykypäivänä se tarkoittaa lähinnä kanaa. Japanissa yakitori-vartaita syödään pikaruokana ja niitä on tarjolla katukeittiöissä sekä ruokakaupoissa tölkitettynä.
Klassisesti bambuvartaasta nautittava yakitori grillataan hiilellä ja maustetaan suolalla, sitruunalla tai tare-kastikkeella. Yakitori-vartaissa käytetään monipuolisesti kanan eri osia, jopa maksaa, siipiä ja jalkoja.
Miten syödä riisiä niin, ettei tarvitse liata sormiaan? Japanilainen ratkaisu tähän on onigiri. Periaatteessa kyseessä on merilevään kääritty riisipallo. Näin riisin on pystynyt syömään siististi.
Japanilaisille on tärkeää, että onigiri ei ole sushia, vaikka niissäkin saatetaan käyttää riisin lisäksi myös samoja täytteitä kuin sushissa. Erottava tekijä on riisi. Onigirissä riisi on suolattua, eli sitä ei ole maustettu etikalla. Onigirejä syödään lounaalla, piknikillä ja erilaisissa tapahtumissa.
Herkullinen feta valmistetaan kreikkalaisten alkuperäisrotuisten lampaiden ja vuohien maidosta, joko pelkästään lampaanmaidosta tai sekoituksesta. Oman makunsa fetaan tuo Kreikan ainutlaatuinen kasvisto, jota eläimet laiduntavat. Lampaat ja vuohet menestyvät Kreikan jyrkillä vuorenrinteillä, kuumassa ja kuivassa ilmastossa.
Fetajuuston juuret ovat antiikin Kreikassa. Fetan varhainen muoto mainitaan jo Odysseiassa, 750–650 eaa. julkaistussa muinaiskreikkalaisessa runoelmassa. Eepoksen sankari Odysseus pakenee kyklooppi Polyfemoksen luolasta mukanaan kyklooppien valmistamaa juustoa.
Fetaa vai salaattijuustoa?
Fetasta tuli alkuperältään suojattu juusto vuonna 2002. EU:n asettaman viiden vuoden siirtymäajan jälkeen, vuodesta 2007 lähtien fetaa on saanut valmistaa vain Kreikassa ja sen valmistukseen saa käyttää vain lampaan ja vuohen maitoa. Alkuperäsuojauksen vuoksi muualla kuin Kreikassa valmistettua fetaa vastaavaa juustoa kutsutaan salaattijuustoksi. Fetaa muistuttavat salaattijuustot valmistetaan usein lehmänmaidosta.
Fetan rikas maku syntyy kypsytyksen aikana. Juusto säilytetään suolavedessä tai herassa, jossa se säilyttää mehevyytensä. Suolan määrällä säilytysliemessä säädeltiin ennen juuston säilyvyyttä. Mitä kauemmas juusto oli matkalla, sitä enemmän liemeen laitettiin suolaa.
Feta sopii monenlaisiin salaatteihin, kuten perunasalaattiin ja raikkaiden sekä makeiden hedelmien kaveriksi. Perinteinen kreikkalainen salaatti valmistuu kurkusta, kypsistä tomaateista, sipulista, vihreästä paprikasta, oliiveista ja juustosta, mausteena oregano, oliiviöljy ja puna-
tai valkoviinietikka. Maukas lämmin salaatti syntyy uunissa fetasta ja kasviksista.
Suolaiset leivonnaiset, kuten piirakat ja pasteijat kietovat maukkaan fetan sisäänsä. Fetan voi murustaa myös lihapullataikinaan tai jauhelihakastikkeen koristeeksi.
Klassinen parivaljakko feta ja pinaatti toimivat niin piiraissa ja pastaruoissa kuin vaikkapa munakkaassa. Feta toimii myös maukkaana levitteenä vaahdotettuna tuorejuuston kanssa.
Feta sopii nautittavaksi kevyiden lageroluiden, täyteläisten vehnäoluiden sekä hapokkaiden ja raikkaiden valkoviinien kanssa.
Kestävä vaihtoehto – laadukkaat, fossiilittomat lautasliinat kaikissa Dunin väreissä nyt Meira Novan valikoimassa Niin uskomattomalta kuin se kuulostaakin, uusien Bio Dunisoft®️ -lautasliinojen uusiutuva sidosaine on valmistettu maissista, sitruunankuorista ja muusta ruokajätteestä muovin sijaan.
Täysin fossiilittomat huippulaatuiset lautasliinat ovat erittäin pehmeitä, mutta ne on valmistettu täysin uusiutuvista raaka-aineista. Uuden Bio Dunisoft®️ ja Duniletto®️ Slim -mallistomme myötä kysymme, mikä oikeastaan on luonnon väri? Tarjoamme laadukkaita fossiilittomia ja uusiutuvia Bio Dunisoft®️ -lautasliinoja nyt kaikissa väreissämme. Pöydän kattaminen on vihdoin myös ympäristöteko, joten tehdään yhdessä kestävä kattaus!
Hyvän hotellikokemuksen tekee viihtyisä ympäristö ja hyvä asiakaspalvelu. Hotellissa myös siisteys on tärkeää. Palveluiden puolesta kaipaan hyvää vegaani- ja kasvisruokaa, varsinkin aamiaisella. Se on aika usein varsin lihapainotteinen. En yleensä käy hotellissa illallisella vaan se on nukkumapaikka, mutta se aamiainen on tosi tärkeä. En oikeastaan käytä aamiaisen lisäksi muita hotellin palveluita, kuten spata tai pyykkipalveluita. Ainoa mitä olen koskaan tarvinnut on ollut silityslauta.
En ole viettänyt staycationia eli lomaillut omassa kotikaupungissa hotellissa, mutta se olisi tosi hauskaa. Helsingissä on mielestäni tosi kivoja hotelleja, joissa olisi ihana käydä. Mutta aika vähän olen käyttänyt hotelleja yleisesti ottaen.
Itse olen usein hotellissa työmatkalla, ja on tärkeää että kaikki sujuu ja hoituu helposti. En yleensä hirveästi vietä hotellilla sen enempää aikaa. Olen aktiivinen ja käytän hotellia pääsääntöisesti nukkumiseen. Jos on mahdollisuus niin käyn kuntosalilla, teen välillä töitä ja hyödynnän rauhallisia lukunurkkauksia. Olisi hyvä, että palvelut ovat räätälöitävissä itselle sopiviksi. Aina ei jaksa välttämättä lähteä illalliselle tai lounaalle, minkä takia hotellilta on tärkeää saada helposti jotain ruokaa.
Olen aika samantyyppinen hotellikäyttäjä sekä lomalla että työmatkalla. Lomalla voin vähän enemmän odottaa mukavuuksia ja panostaa kokemukseen. Sijainnin pitää olla keskeinen sekä työmatkalla että lomalla.
En ole vielä päättänyt, lomailenko kotimaassa nyt talvella. Usein saatetaan lähteä aika spontaanisti reissuun ja varataan päivää paria ennen pitkä viikonloppu.
Hyvä asiakaspalvelu ja siisti huone tekevät hyvän hotellikokemuksen. Vapaalla matkustaessa aikaa haluaa viettää kaupungilla ja käydä hotellissa vain nukkumassa. Työmatkalla hotellin miljöön pitää olla sellainen, että siellä viihtyy myös illalla. Silloin kaipaa myös monipuolisempia palveluita. Pitkän päivän jälkeen on kiva käydä esimerkiksi hieronnassa tai uima-allasosastolla rentoutumassa.
Ruoalla on iso merkitys hotellikokemuksessa. On tärkeää, että lista on mahdollisimman monipuolinen: kasvisruokaa, lihaa, kanaa ja kalaa. Erityisesti hotelliketjuissa on yleensä suppea lista, jossa saattaa olla viisi pääruokaa. Toivoisin ketjuravintoloihin laajempaa tarjontaa.
Yleensä tykkään lomalla käydä pienessä reissussa. Turkulaisena tulee eniten käytyä varmaan Helsingissä ja Tampereella.
Lisätietoa kevään mittaan Nova-lehdessä, somessa ja nettisivuillamme!